210 



hydrocphala Vosseier (Trst); Phrosina semilunata Risso (Dubrovnik); Eu- 

 pronoe minula Cls. (Dubrovnik); Geossocephalus adriaticiis Steuer (opisan 

 po jednom primjerku iz Rovinja). 



Dr. J. Hadži. 



A. Steuer: Die Sapphirinen und Copilien der Adria. Bollet. d. soc. 

 adriatica d. sc. nat. in Trieste. Vol. XXIV. 1908. Prvu Copiliu (C. denticu- 

 lata Claus) iz Jadrana opisao je Car 1901. iz tršćanskoga zaljeva. Naj- 

 češći oblik je C. mediterranea (po Steuern je vjerojatno i Careva C. 

 denticiilata identična s C. mediierranea. Osim toga uhvaćena je još i C. 

 guadrata. Do sada je iz Jadrana poznato svega 9 vrsta od copepodskoga 

 roda Sapphirina (jedna: S. lactens Giesbr. ovaj put prvi put uhvaćena). 



Predstavnici obih rodova češći su u južnom, dubljem Jadranu i ob- 

 zirom na broj vrsta kao i individua. Najviše Copilia i Sapphirina našlo 

 se je u srednjem Jadranu, gdje se na dnu nalazi kao neki poprečni pre- 

 tinac, te gdje se morska struja od istočne obale Jadrana odvaja poprijeko 

 na zapadnu. Sapphirine i Copilie vole toplu vodu (zato ih u tropima naj- 

 više i ima), pa kad dospiju strujom u sjevernu Adriju pogibaju lako, tek 

 tri oblika Sapphirine dopiru na sjever do u tršćanski zaton. U struji pak, 

 koja se obišav dno Jadrana vraća uz talijansku obalu na jug uhvaćena 

 su samo 2 oblika. U sjevernom Jadranu pojavljuju se obe Sapphirine (S. 

 gemma i S. nigromaculata) u zimi, kad uslijed duvanja bure površna voda 

 prema jugu struji, a dublja od juga na njeno mjesto dolazi (zimsko po- 

 navljanje vode). S. gemma dolazi na tunikatu: Salpa mucronala - demo- 

 cralica. 



Studij Sapphirina i Copilia jadranskih od većeg je interesa, nego li 

 se to na prvi mah moglo pomisliti. Ovi Copepodi izgleda da sačinjavaju 

 znatnu sastojinu planktona širokoga mora, te su njima kao obilježene 

 morske struje, a i obzirom na ribarstvo (u želucu Sardine nalazio je Steuer 

 Sapphirina) mogli bi ti račići igrati ulogu, to se vidi i po tome, da je 

 Krisch dobar poznavalac jadranskoga ribarstva konstatovao, da je naj- 

 bolja lovina za srdele na zapadnoj obali Istre, te oko Visa i Palagruža, a 

 na tim mjestima baš čini se da su i legla Sapphirine. 



Dr. J. Hadži. 



Adolf Steuer: Adriatische Stomatopoden und deren Larven. Mit 



14 Textfig. Sitz. ber. d. k. Akad. d. Wissenschaften in Wien. Bd. CXX. 

 1911. u Jadranu je do sada nađeno 5 oblika stomatopodnih raka: Lysio- 

 squilla eusebia Risso, L. occulta Giesbr, Squilla mantis L., S. desmaresti 

 Risso i Gonodactylus chiragra Fabr var. mutatus Laue. Od druge od spo- 

 menutih vrsta ulovljene su samo larve. Ličinke Stomatopoda pojavljuju se 

 u tršćanskom zatonu od srpnja do listopada; u južnom Jadranu pojavljuju 

 se nešto ranije. 



Glede Gonodactylus chiragra nije do sada bilo posve sigurno, dali 

 u Jadranu dolazi, sad je to Steuer utvrdio. 



Dr. J. Hadži. 



