217 



matrati ovakove predjele, da se i za opću nauku o kršu dođe do nekih 

 rezultata od opće vrijednosti, odlučio sam zabaviti se pobliže s rezulta- 

 tima dra. Gorjanovića. 



Prvi prilog raspravlja općeno o pojavima krša u okolici General- 

 skog stola, dok je drugom glavno težište postavljeno na hidrografiju, a 

 specijalno raspravlja o okolišu terme Lešće. 



Prisutnost ove terme u kršnom predjelu od velikog je interesa, te 

 ona služi dru. Gorjanoviću dokazom, da okoliš Lešća valja pribrojiti plit- 

 kom kršu, kako ćemo to kasnije vidjeti. 



Obje spomenute raspravice u jednu su ruku znanstveni prilog pro- 

 učavanjima kršnog fenomena u našoj domovini, a u drugu ruku i znanstveni 

 prilog za nauku krša u opće, naročito za proučavanje hidrografije. 



U natrag deset godina pokročili smo u proučavanju krša u velike 

 naprijed. Svake je godine literatura obogaćena novim istraživanjima i do- 

 prinosi nove zanimive rezultate. No dok su se stariji autori interesovali 

 više vanjskim pojavima krša, to je sav mar naučenjačkog svijeta u po- 

 sljednjem deceniju uperen onamo, da istraži najteži, ali i najinteresantniji 

 problem fenomena krša t. j. hidrografiju. Raspravljanje o hidrografskim 

 osebujnostima kršnih predjela diglo je na površinu i pitanje o temeljnici 

 vodi u tim abnormalnim predjelima, u kojima su nadzemne vode rijetke. 

 Tim problemom interesovali su se i stariji autori no nijesu došli do ko- 

 načnog riješenja, pa uza sav mar istraživalaca nije još ni danas riješen. 

 Sta više, taj je problem iztraživače krša razdijelio u dva protivnička ta- 

 tabora, koja započeše dugi beskonačni znanstveni boj o pitanje, dali se u 

 kršu voda temeljnica (Grundwasser) mora suponirati ili je u opće u kršnim 

 predjelima nema. Oba tabora imadu pristaša zvučnih znanstvenih imena, 

 istražuje se i publicira grozničavom nekom žurbom — no boj još nije 

 dovršen. Koliko se može predvidjeti svršit će se popuštanjem jednih i drugih. 



Glavna zasluga, da se je fenomen krša počeo promatrati s te nove 

 i interesantne strane ide A. Grund a. Mislim, da neću krivo ustvrditi, ako 

 kažem, da su baš proučavanje hidrografije i s tim u savezu ostala pi- 

 tanja krša dala povoda, da je Katzer istraživanje krša sveo po svojoj 

 duhovitoj i bez sumnje na znanstvenom temelju osnovanoj teoriji o plitkom 

 i dubokom kršu opet na novo polje. 



Iz prije spomenutih priloga dra. Gorjanovića vidi se jasno, da pri- 

 hvaća razdiobu Katzerovu, a sami rezultati bili bi u neku ruku i opet 

 uporišta za Grunda i njegove nazore. I ako se još to iz ovih priloga neda 

 posvema sjegurno ustvrditi nema sumnje, da će u toku dalnjih istraživa- 

 vanja, koja dr. Gorjanović provađa, biti ova moja tvrdnja opravdana. Ovo 

 nekoliko riječi o današnjem stanju nauke o kršu ima svrhu uputiti širi 

 krug prirodoslovaca, kako se u jednom dijelu prirodoslovne discipline 

 vodi živ interes o jednom fenomenu, koji je nama vanredno bliz, jer je 

 u našoj domovini u svim svojim raznoličnim formama odlično zastupan. 



U ostalom, ja ću se u drugom članku osvrnuti opširnije na čitav 

 taj napredak u pogledu nauke o kršu. 



Spomenuo sam već prije stajalište dra. Gorjanovića. U prvom pri- 

 logu, gdje se raspravlja o predjelu Generalskog stola u opće valja istaći 



