218 



tri momenta. Gorjanović zove taj predjel plitkim kršem. Posebnih dokaza 

 zato on ne ističe — no mi ih možemo razabrati — a to su otvoreni vo- 

 dotoci. Nema sumnje, da je prema Katzerovoj teoriji to dovoljan razlog, 

 a specijalno za predjel, o kojem sa raspravlja, drugi je momenat rasprav- 

 ljanje o postanku ponikvi. Tuj se autor priklučuje posvema nazorima Cvi- 

 jića, a ističe sam, da ne će iznijeti ništa novo. No priložene fotografije, 

 pak skica (SI. 3.). lijepo prikazuju, kako se uplivom atmosferskih voda 

 stvaraju nadzemne udubine, koje zovemo ponikve. Napokon treće, što u 

 ovom znanstvenom prilogu valja istaći jest teorija Gorjanovićeva o kon- 

 tinuitetu u procesu krša. To je tumačenje novo ili barem nije još 

 nigdje naglašeno i istaknuto. Poznato je već od prije, da se za eroziju 

 atmosferskih voda u predjelima krša predpostavlja bilo kakav tekton- 

 ski faktor, koji je kami rastrgao, prelomio i stvorio tako pukotine. Baš 

 u predjelu Generalskog stola spominje dr. Gorjanović i dokaze, koji nas 

 upućuju, da je ovdje djelovao jak tangencijalni tlak i pogodovao ka- 

 snijim djelovanjem atmosferilija stvaranju ponikva. No to našeg autora 

 nije zadovoljilo. S vremenom bi se, po njegovom mišljenju one nastale 

 pukotine ipak morale zatrpati preostacima vapna, a time bi svakako raz- 

 rahljivanje vapnenih kami prestalo. Proces krša bi zastao, budući pak, da 

 se to ne zbiva, valja predpostaviti, da takav tektonski faktor djeluje sve- 

 udilj. Teorija kontinuiteta znači dakle, da usporedo s djelovanjem atmos- 

 ferilija, dakle uporedo sa stvaranjem kršnih forma, djeluju tektonski fak- 

 tori i tako neprestano uplivaju zajedničkim radom na mijenu lica kršnih 

 predjela. — U prilogu I. ima i specijalno za kraj oko Generalskog stola 

 interesantnih izvoda, koji izviru iz promatranja i proučavanja dra. Gorja- 

 novića. Moja je svrha, kako već naglasih upozoriti u prvom redu na iz- 

 vode od općeg interesa. — U prilogu II. raspravlja Gorjanović specijalno 

 o predjelu oko terme Lešće (sa 36" odnosno 29"C). Veći dio radnje po- 

 svećen je samoj termi, dok ostalo raspravlja o hidrografskim prilikama 

 okoliša. Prema promatranju dra. Gorjanovića dosižu meteorne vode u 

 ovom predjelu do nepropusnih slojeva i skupljaju se kao voda temeljnica. 

 Nekada je niveau ove temeljnice bio viši, što nam dokazuju danas već 

 isušena korita nekih potoka. (Dol kod kolodvora u Generalskom stolu) 

 U visini od 180 m. nalazi se vrelni horizont našeg predjela, kojim se ho- 

 rizontom očituje voda temeljnica. Nema sumnje, otvoreni vodotoci, van- 

 redno mala vapnena krusta nad nepropusnim slojevima — sve to doka- 

 zuje pličinu krša oko Lešća. No isto dokazuje i terma sama. Terma je po 

 Gorjanoviću vodozna i leži po prilici 700 m. u dubljini. U dubokom kršu 

 izgubila bi se ta voda iznad niveau-a temeljnice po rasjelinama i šuplji- 

 nama. Stoga razloga u dubokom kršu ni nema terma. Prisutnost terme 

 Lešće dokazuje dakle, ako i indirektno pličinu vapnenene kruste u ovom 

 predjelu. 



Konačni izvodi u oba priloga navještaju, da će u predjelu oko Ge- 

 ralskog stola nestati subteranog oticanja vode, da će se ponikvama po- 

 suti teren po malo razravniti, te će postati više valovit. U kratko nastupit 



će neka vrst peneplaine-a. 



Siiklje. 



