277 



fotokemičko rastvaranje klorovog srebra t. zv. fotografičko recipro- 

 citetno pravilo, koje je izraženo u gore naznačenom zakonu ikoje se 

 dade staviti u formulu 



it = Konst. 



Dokaz, da taj zakon vrijedi i za negativni fototropizam uči nas još 

 nešto više. U našem slučaju izašlo je na vidjelo, da je za minimalni efekt 

 kod korjenja od Sinapis nužna dosta velika množina svijetla i to kojih 

 115.000 MNS (metara X normalnih svijeća X sekunda). Prispodobimo 

 li ovu množinu svijetla sa onom, koja je potrebna za minimalni pozi- 

 tivni fototropički efekt, to vidimo, da je množina podražaja u tom slu- 

 čaju vrlo mala. Dok za pozitivni efekt kličnih stabljika raznih biljaka treba 

 kojih 20—100 MNS, to treba za negativni efekt i preko 100.000 MNS. Vje- 

 rojatno je dakle, da će za fototropizam vrijediti opći zakon, po kojem 

 za pozitivni efekt treba maleni kvantum podražaja, dok je za 

 negativni efekt nuždan veliki kvantum podražaja. Uzrok pak 

 zašto kod biljnih organa jedan ili drugi fototropički efekt dodje do izra- 

 žaja leži jamačno u različnom t. zv. „štimungu" dotičnih organa t. j. do- 

 fotokemičkog sistema. 



Percepcija podražaja i reakcija na podražaj su dva među- 

 sobno skroz različna i zasebna procesa. Dok je prvi u prvom redu zavisan 

 veličini podražaja i štimungu, to je drugi ovisan o rastu organa i nu- 

 tarnjoj njegovoj građi. I za negativni fototropizam korjena vrijedi zakon, 

 da efekt reakcije najprvo sa intenzitetom svijetla raste i do- 

 šavši do kulminacije opet pada. Pri tom je mjera za efekt reakcije 

 t. zv. reakciono vrijeme t. j. vrijeme od početka djelovanja svijetla 

 do prve vidljive neg. reakcije. Dok se pad te t. zv. krivulje reakci- 

 onog vremena kod pozitivnog fototropizma tumači sa protivnim dje- 

 lovanjem negativne indukcije, to u našem slučaju o tom ne može biti 

 govora, jer poslije negativne indukcije nema prema našim teorijama opet 

 pozitivne indukcije. Stoga je razumljivo tumačenje, da je padu reakcione 

 krivulje (Reaktionszeitkurve) uzrokom usporenje rasta uslijed jakog svi- 

 jetla, kako su Fr. Darwin i poslije Kny za korjenje dokazali. Prema 

 svemu dakle vidi se, da je posve vjerojatno, da i za negativni 

 fototropizam vrijede isti zakoni kao i za pozitivni fototro- 

 pizam, što je najvažniji rezultat ove radnje. 



Autoreferat. 



Adamović Lujo: Biljnogeografske formacije zimzelenog pojasa 

 Dalmacije, Hercegovine i Crne Gore. „Rad" Jugoslavenske akademije 

 znanosti i umjetnosti. Knj. 188. (1911.), str. 1.— 54., 24 slike. 



O formacijama vegetacije dinarskih zemalja pisao je G. Beck vitez 

 Mannagetta mnogo u svome djelu: „Die Vegetationsverhältnisse der 

 illyrischen Länder" (u Engler und Drude: „Die Vegetation der Erde", Bd. 

 IV. Leipzig 1901.) Nu pošto u jednu ruku i samo shvatanje pojma forma- 

 cije, a u drugu pak i sam način obrađivanja i izlaganja građe, po A da- 

 mo vićevu mišljenju, ne odgovara potpuno svim naučnim zahtjevima, to 



