279 



turnom zemljištu, a u posljednjem poglavlju obraduje vertikalno raščla- 

 njenje vegetacije. Za onoga, koji želi detaljnije izučavati biljni svijet 

 kraljevine Dalmacije, donosi na koncu i znatniju botaničku literaturu. 

 Mnoge uspjele vegetacione slike upotpunjuju tekst, a dodatak 23 tabla 

 sa slikama najkarakternijih biljaka znatno će olahkotiti njihovo odre- 

 đivanje. Dr. Aurel Forenbacher. 



Bally Walter: Cytologische Studien an Chytridineen. Jahrb. für 

 wissensch. Bot. 1911. L., 95—156, 5 tabla i 6 slika u tekstu. 



Ovu je zanimljivu radnju pisac, asistent pokojnog prof. Stras- 

 burgera, započeo u botaničkom institutu gospodarske akademije u 

 Poppelsdorfu kraj Bonna, a dovršio ju je u bonnskom sveučilišnom bo- 

 taničkom institutu. Za njegove studije poslužiše mu ove Chytridineae : 

 Synchytrium taraxaci de Bary et Woronin, Chrysophlyctis endobiotica 

 Schilb. i Urophlyctis Rübsaameni Magn., kojih je razvitak temeljito izučio. 

 Zadnje poglavlje raspravlja o važnosti citološkog istraživanja po siste- 

 matiku Chytridinea. Suglasno sa Pavillardom drži pisac vjerojatnim, 

 da nam je najbliže srodnike Chytridinea tražiti među Protozoima, i to 

 specijalno kod Sporozoa. Dr. Aurel Forenbacher. 



Bonnet I.: Sur le groupement par paires des Chromosomes 

 dans les noyaux diplo'ides. Arch. f. Zellforschung 1911. 7, 231—241, 

 Tabla 21—22, 1 slika u tekstu. 



Pisac misli, da nije u somatičkim jezgrama kod roda Yucca nuždan 

 parni poredaj međusobno homolognih hromosoma, pa, gdje dolazi, da je 

 slučajan. Njegova opažanja nijesu učinjena na vršcima korjenovim, kao 

 što ona Cl. M Ü 1 1 e r a, već na stanicama pestićevim. Pisac drži, da ni 

 Müller nije pružio odlučan dokaz za tačni paralelni smještaj homo- 

 lognih hromosoma. Dr. Aurel Forenbacher. 



Cammerloher H: Ein Beitrag zur Algenflora der Inseln Pela- 

 gosa und Porno. Österr. bot. Zeitschrift 1911, LXI., 373—381 i 417—424, 

 2 sl. u tekstu. 



Pisac nam daje popis alga, sabranih koncem svibnja i početkom 

 lipnja uz obalu Jabuke (Pomo) i Palagruških otoka. Kao glavna sasto- 

 jina flore alga Palagruških otoka spominje se Cystosira Montagnei I. Ag. 

 '^-moniliformis Hauck. Peyssonelia rubra (Grev.) I. Ag. nađena je i u 

 abnormalno razvitim pojedincima. Cammerloherov popis nije potpun, 

 pa bi bilo željeti, da se u buduće kod plovidba, što ih priređuje društvo 

 za naučno ispitivanje Adrije, više vremena posveti istraživanju flore alga 

 dalekih otoka i otočića, koje je inače teško dokučiti. 



Dr. Aurel Forenbacher. 



Fosilni proboscidi Hrvatske i Slavonije. (De proboscidibus fos- 

 silibus Croatiae et Slavoniae). Napisao dr. Gorj anović-Kram- 

 berger. (Djela Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti, Knj. 

 XXI. 1912.). 



