281 



O srednjem triasu Gregurić-brijega u Samoborskoj gori i o 

 njegovoj fauni. Napisao dr. Marijan Salopei<. (Djela Jugoslaven- 

 ske akademije znanosti i umjetnosti, knjiga XX. 1912.) 



Drugo je to djelo, što ga je akademija izdala u istoj opremi i s istom 

 pomnjom kao i ono prof. Gorjanovića. Autor obrađuje materijal, što ga 

 je sabrao naGregurić brijegu nedaleko Samobora, te je cijeli 

 rad podijelio u dva dijela. U prvom dijelu govori o geologiji Gregurić 

 brijega i njegovog najbližeg okoliša, dok u drugom mnogo opširnijem 

 dijelu govori o fauni istoga. 



Prvi dio, t. j. geologiju Gregurić brijega obradio je autor prilično manj- 

 kavo, jer ako se neki okoliš obrađuje geologijski, odnosno stratigrafski, onda 

 nije dovoljno, da se kaže za neki sloj n. pr. „Bijeli do žućkasto 

 sivi kremeni konglomerati" itd., nego je potrebno pobliže 

 označiti i formaciju, kamo ti slojevi spadaju, da se uzmogne tačno uočiti 

 pojedini elementi stratigrafijskih strata, a s time u svezi i stratigrafija ci- 

 jelog okoliša i njegovu tektoniku. Jer onakovo označivanje, kako je to 

 pisac činio u svom profilu, pak u ona četiri opisa — neka mi se oprosti 

 — ali to je suviše neznanstveno. Pogotovo se taj dojam povećava time, 

 što je pisac odabrao rečeni okoliš za podlogu specijalne obradbe, mimo- 

 ilazeć kod toga faktore, koji su uvjetovali koli tektonske, toli i stratigra- 

 fijske odnose. Što se pak tiče profila, taj je zbilja nesiguran, jer po 

 njemu se nemožemo orijentirati, u ostalom to je samo shematična skica,, 

 koja je malo suviše shematična. Naprotiv, jedan dobro crtani profil pru- 

 žio bi nam potpunu i prijeglednu stratigrafsku i tektonsku sliku odnosnog 

 okoliša. Nadalje iz samog geologijkog dijela ne bi bili na čistu, koje su 

 zapravo starosti rečene naslage. Tek u drugom paleontologijskom dijelu vi- 

 dimo, da te naslage mogu biti anisičkog odjela, mogu biti ladiničkog, a i 

 anisičko-ladiničkog. Drugi dio djela obrađuje faunu Gregurić brijega. U 

 taj dio uložio je pisac veliki trud i posvetio mu svu svoju pažnju. Od 

 faune zastupani su poglavito Cephalopoda sa koje 34 vrste, među 

 kojima ima i novih po piscu određenih vrsta kao: Halilucetes za- 

 goriensis n. sp., Gymnites? intermedius, Gymnites 

 Uhligi, Ptychites Greta e, Protrachyceras Dorae. Ga- 

 stropoda su zastupana jednom jedinom i to novom vrstom L o x o - 

 nema croatica, kao i Lamellibranchiata jednom vrstom M y s i d o p- 

 tera kittlii. Bittner sp. 



Na koncu dodaje autor kratki prijegled faune Gregurić brijega i 

 uspoređuje ju s nekim stranim sličnim faunama kao n. pr. Bulog faunom, 

 Braic, Wetterstein itd. Djelo je urešeno sa pet vrlo ukusnih tabala, s vrlo 

 uspjelim fotografijama faune Gregurić brijega. 



/. Poljak. 



Disthen, Sillimanit und Staurolithfiihrende Schiefer aus dem 

 Krndija Gebirge in Kroatien, von M. Kišpatić. Zagreb. (Centralblatt 

 für Mineralogie, Geologie und Paleontologie. Jahrg. 1912. Nr. 19). 



