282 



Pod tim naslovom donosi zadnji broj Centralblatta radnju iz pera 

 našeg poznatog i vrsnog mineraloga i petrografa prof. M. Kišpatića, kao 

 jedan novi prilog poznavanju kristaliničnog trupa Krndije. Kristalinsko 

 kamenje, i to gnajsi i amfiboliti u prvom redu, a razni kloritni i tinjčevi 

 škriljevi u drugom redu, glavni su elementi, koji izgrađuju trupinu Krn- 

 dije. Razni, samo mjestimice razviti brusilovci i porfiroidi, pak uz to 

 neko eruptivno kamenje kao diabasi, andeziti i bazalti, podređeni su ele- 

 menti u izgradnji krndijske trupine. 



Iz prije spomenute zone gnajsa i amfibolita našao je prof. K i- 

 špatić po prilici 1 kim. iznad mjesta Kutjeva uz lijevu stranu po- 

 toka Kutjevačka rijeka — (pisac veli Velika rijeka, nu Velikom rijekom 

 ju zove narod, a taVo je i na karti označen samo dio toga potoka, 

 naime onaj od Sibovačkog bunara, dakle od vrela pak do utoka Male 

 rijeke u Veliku. Od tih sastavaka — kako narod zove to mjesto — nosi 

 potok Velika rijeka ime Kutjevačke rijeke sve do njenog utoka u Londžu) 

 — jedan taman kamen. Taj kamen opisuje pisac ovako: „Das dunkle 

 Gestein steht nach dem ganzen Habitus zwischen Qneis und Glimmer- 

 schiefer, An der gefältelten glänzenden Oberfläche sieht man mit freiem 

 Auge 1—2 mm. grosse Granate, ebenso grosse Blättchen von Biotit und 

 etwas kleinere Blättchen von Muscovit. Quarz und Feldspat sind mit 

 einer feinschuppigen Kruste von Muscovit resp. Sericit und Klinochlor 

 bedeckt. An einzelnen Stellen sind 1—4 cm. lange Linsen von Quarz, in 

 welchen man einzelne Partien als Feldspat erkennen kann, entwickelt. 

 An einigen Handstücken kann man noch winzige rote Körner von Stau- 

 rolith mit freiem Auge sehen". 



Pod mikroskopom pokazuje se taj kamen sitnozrnim uz izticanje 

 nekih većih sastavnih dijelova. Raspoznaju se pak slijedeći dijelovi: 

 „kremen, glinena c, muskovit, biotit, klinochlor, di- 

 sten, sillimanit, staurolith, granat, turmalin, zirkon, 

 rutil i organska supstanca. Prema varijaciji u množini nastu- 

 panja ovih sastavnih dijelova razlikuje pisac u glavnom dva tipa. Kod 

 prvog tipa sačinjava muskovit i klinchlor glavnu masu, dok su glinenci, 

 kremen i biotit u manjoj mjeri razviti. U tom prvom tipusu dolazi d i- 

 sthen u velikoj množini, a staurolith i sillimanit tek pojedi- 

 načno u malim individujima. Kod drugog tipusa je baš protivno; tu sači- 

 njava glavnu masu kremen i biotit, dok glinenci razno variraju, muskovit 

 dolazi uz biotit u manjim količinama, a klinochlor zna posve manjkati. U 

 tom tipusu dominira staurolith, a disthen nastupa rijedko, dok 

 sillimanit u većini slučajeva ne dolazi. 



U daljnjem dijelu radnje opisuje pisac svaki sastavni dio rečene 

 kami napose, kako se ukazuje pod mikroskopom, prikazujuć ujedno mi- 

 krofotografijama sraslace disthena, sillimanita i staurolitha, dodavši ko- 

 načno kemijsku analizu staurolitha iz jednog komada, u kome je silli- 

 manit potpuno manjkav, a disthen tek malim količinama bio zastupan. 

 Rečena analiza glasi: 



