284 



S. Mr. Luitgardis Schweiger O. S. F.: Adriatische Cladoceren und 

 Planktonostracoden. Sitz.-berichte d. K. Akad. d. Wiss. Wien. 1912. Bd. 

 CXXI. Heft IV. i V. 



U ovoj je radnji obrađen materijal uhvaćen za vožnje parobroda 

 „R. Virchow" njemačke zoologijske postaje u Rovinju u god. 1907., 1909. 

 i 1911. poduzete duž istočne obale Jadranskoga mora do otičića Pomo. 



Što se tiče Cladocera. to su uhvaćeni samo takovi oblici, koji su već 

 odprije bili za Jadran poznati {Evadne spinifera P. E. Müller, E. tergestina 

 Cans, Podon intermedius Liijb. i P. polyphemoides [Leuckart] 2). 



Kao što je Broch (vidi: sv. 3 4 ovogodišnjeg „Glasnika" str. 201.) 

 za jadranske Hydroide pokazao, da su isporedeni sa sjevernim nježniji i 

 gracilniji, tako je autorica i za Cladocera pokazala, da su manji od onih iz 

 sjevernih mora, a to vrijedi po St euer u i za borealne tipove Copepoda. 



Rod Evadne čini običajni sastavni dio jadranskoga površnoga 

 planktona. U Kvarneru ih je do 770 komada na 1 m- uhvaćeno. E. spini- 

 fera, koja je u Jadranu najobičnija je oblik sargaso-mora i tako se i u 

 tome potvrđuje nauka Steuerova o „napadnoj analogiji'' između sastava 

 planktona sargaskog mora i sredozemnoga 



Po našem autoru ulaze Cladocera u brakičnu vodu Prokljanskoga 

 jezera samo do Lukša, dok po opažanjima L. Cara ulaze isti još mnogo 

 dublje u kopno do iznad Skradina. 



Od jadranskih planktonskih Ostracoda bio je do sada poznat samo 

 jedan oblik: Conchoecia spinirostris Claus. Osim ovoga nađeni su sada još 

 ovi oblici : Archiconechoccia striata G. W. Müller, Conchoecia procera G. 

 W. Müller, i C. curta Lubbach. Svi oblici pripadaju porodici Halocyprida. 



U Sredozemnom moru dolaze osim ovih oblika još šest drugih, kao 

 što se uopće opaža, da bogastvo oblika od juga prema sjeveru (u sa- 

 mom Jadranu) opada. Broj i drugdje uhvaćenih Ostracoda obzirom na 

 množinu individua vrlo je ograničen. 



■ Jedan peti oblik je 1903. god. Wolfom kod Trsta nađena E. nord- 

 manni Loven, ovoga ljeti nema, dok je u sjevernim morima najobičniji. 



