XIII 



onaj, u koga su najkrepče mišice. Republike bijeloga čovjeka vi- 

 soko poštivaju aristokraciju uma i srca. Premda nas naše kr- 

 šćansko čuvstvo uči da od srca žalimo tupoglavca i da skrbimo 

 za nj, premda iskreno ljubimo i štujemo našega dobroćudnoga 

 poljodjelca, za koje naše bahate socijalne uredbe nisu još 

 našle načina, da ga učine dionikom te naše toliko slavljene na- 

 obrazbe; može li zaista biti tu potpune ravnopravnosti? Vidio 

 sam u Parizu svuda uklesane one divne riječi „liberto, égalité, 

 fraternità" i dobro sam pazio: još su to u Parizu puke riječi, a 

 gdje je još druga Evropa? 



Pravo više ne pamtimo, ali so i nama čini, da je Nijemac, 

 tko li, na temelju Darwin-ove teorije proricao propast malenih 

 naroda. No koja se ludost nije danas pisala i štampala? Što se 

 sve ne piše, da se ispuni ono 43.000 novina, koje se danas 

 štampaju ? 



Prije svega valja dobro razlikovati. Jedno je tako zvani 

 darvinizam, a drugo je teorija o descendenciji. O darvinizmu se 

 dade puno raspravljati ; descendencija nije nikakva teorija, nego 

 t'aktum, koji nepobitno dokazuje biologija i paleontologija. Tko se 

 nije bavio ispitivanjem oblika životinjskih i rastlinskih. kao što i 

 njihovih izumiiih pradjedova, tko nije na tom polju skupio gradje, 

 koje se steći može samo iskustvom: neka nam ne kaže, da des- 

 cendencija ne stoji ; neka nam ne kaže, da nema prijelaznih oblika 

 — pa zvali se ti učenjaci kako im drago. l ) 



Dakle i onima, koji su nepravedno i zlobno htjeli uporaviti 

 na nas Darwin-ovu teoriju, kao što i onima, koji su zabrinuti za 



*) Kad su Belgijski paleontolozi, eno pred više godina, obren" prekrasne 

 okostnice znamenitih onih pticolikih dinosaurija roda Iguanodon, zametnula 

 se izmedju njih prepirka,*koja se je napokon izvrgla i došlo je do žestoke po- 

 lemike u dnevnicima („La Chronique"), jer su se obje stranke utekle sudu op- 

 ćinstva. — Drugi put došlo do svadje radi geološke karte, i opet je bilo po- 

 lemike, ne samo u strukovnim publikacijama, nego i u političnim dnevnicima. 

 — U najnovije se vrijeme opet posvadiše neki prirodnjaci, a ovom prilikom pisao 

 je glasoviti entomolog Bruselskoga muzeja, na moje pravo čudo, da: „On com- 

 prendra peut-ćtre assez difficilement, surtout en Belgique, où les gens les plus 

 instruits de la société manquent souvent de notions justes sur les sciences natu- 

 relles". Najizobraženiji Belžanin često nema dakle taćna znanja suštine pri- 

 rodni!) znanosti! No kako je u tome kod nas? ("luli njeki za njekoga Dar- 

 \vin-a, čuli za njekog Heckel-a, pak to im je sve. 



