XV 



Jest, rodoljubni rad, značajnost, požrtvovnost mogu podići 

 narod naš, ali bez spoznaje prirode ne može biti napretka ni u 

 kulturnom ni u političkom ni u materijalnom pogledu. Kao što 

 lično junaštvo danas ne može spasti junaka od ubojitog zrna, 

 tuko ne će ni požrtvovnost, značajnost i rodoljublje pod'ći Hr- 

 vatske bez znanja, jer je znanje samo sobom moć. 



Kao što je onaj talijanski diplomata rekao „un po più di 

 hice", tako ću ja doviknuti Hrvatima „un po più di storia natu- 

 rale!" Moje je duboko uvjerenje, da se poglaviti razlog, zašto smo 

 mi zaostali, ima tražiti upravo u tom, što, ne ću baš reći da 

 preziremo, ali nimalo ne marimo za prirodne nauke, bez kojih 

 nema danas nijednomu narodu ni napretka ni opstanka. 



Mnogi, a s njima naš vrli kolega, misle, da će nas smrviti 

 prigovor, da nam eksperimentalnim načinom nije za rukom pošlo 

 stvarati ma i ciglu jednu česticu organskoga života 1 ). Čudan li 

 je to prigovor! Skroz je sličan onomu onih bezvjernika, kako ih je 

 uvijek bilo i prije Darwin-a i bez Darwin-a, te kažu: mi ćemo 

 rado vjerovati, ali neka nas i danas tko čudom uvjeri. 



Danas iza nebrojeno milijuna godina, što postoji zemlja i 

 život na njoj ; danas, nakon što se je razvilo na svijetu recimo 

 okruglo 1,200.000 do 1,800.000 vrsta životinjskih i 200.000 do 

 :>00.000 vrsta rastlinskih 2 ) : zar je u opće nuždno, da se na novo 

 i po drugi put živa gola stanica stvara iz neorganske tvari? A 

 šio smo mi svi drugo, do li svemirski atomi? Tko je atomima 

 namijenio ulogu stvoritelja? A napokon, tko može znati, ne ćeli 

 eksperimentalnoj znanosti, danas sasvim još mladoj, sutra poći 



Quant aux idées justes, comme elles ne sont accessibles qu' à ta minoritć 

 dont l' esprit est droit, elles ne peuvent étre comprises à priori que par un 

 petit nombre de personnes. 



Mais comme ce qui est vrai peut ètre démonstré par la science, cette 

 démonstration faite, il faut imposer la vérité démontrée à la raison des masses. 

 Sans une autorité scientifìque qui impose une croyance, la vérité serait, presque 

 toujours, niée puisqu' elle ne répond pas à l'état d'esprit de la multitude des 

 hommes." (C. Renooz. La Nouvelle Science. Livre IL Paris 1890. 170). 



*) Govori itd. 29. 



2 ) S. Brusina. Prirodopisne znanosti osobito zoologičke u obće i kod nas 

 (Rad jugoslavenske akademije znanosti i umjet. Knj. XXXVI. TI Zagrebu 1876. 

 15, 25, 26). 



