XXVII 



lječnik, koji nasuprot ne će znali, da se veliki napredak medicine 

 ima upravo smatrati glavnom zaslugom prirodnih nauka Mnogima 

 n. pr. i nije poznato, da Pasteur nije lječnik, nego kemičar, a 

 da se upravo zbog toga našlo protivnika Pasteur-ovu zavodu za 

 liječenje bjesnoće. Kemičari, zoolozi i botaničari stvorili su bak- 

 teriologiju, kojoj je sudjeno da gotovo do temelja preobrazi 

 med.' cimi. 



Kad bi s nesretnim slučajem i ja spadao u broj protivnika 

 slobode i napretka znanosti, cijenim da bih ipak u rodjenom in- 

 teresu znao biti oprezniji. Ne ću daleko da posegnem. 



Početkom našega su stoljeća geolozi na to došli, da je 

 zemlja puno i puno starija, nego što se prije mislilo. Nastala je 

 velika graja; a danas se rado priznaje, da to može biti. 1 ) 



Gotovo su u isto vrijeme paleontolozi stali opisivati mnogo- 

 brojne izumile životinje, pak su na temelju geognozije i paleon- 

 tologije udarali temelje geologiji. Ustali i opet. Ćitao sam knjigu, 

 gdje se pisalo: A što vi znate, kakve li sve vrste životinja kriju 

 nedostižive dubljine mora? Danas, pošto je nagomilano na hiljade 

 i hiljade ostanaka nesumnjivo izumrlih životinja; danas, pošto 

 nam je prilično dobro, ili recimo barem u glavnim crtama poznata 

 abisalna fauna, nikomu pametnomu ne pada na um to zanijekati. 



Danas cijeli svijet viče na nas radi teorije o descendenciji. 

 Nije daleko vrijeme, kad će i na nju pristati, te će se pozivati 

 na Miwart-a, na Kržana i na sve one, koji su izrekli, da ta teorija 

 „nije takovo strašilo", a svijet će materijalno i moralno napre- 

 dovati kao što i dosele, jer mi smo uvjereni, da su ljudi danas 

 bolji nego što su ikada prije bili. 



Ja sam pače uvijek mislio, kako možda nije nemoguće, da se 

 čovjek malo po malo jednom usavrši toliko, da će od njega po- 

 slati savršeniji stvor, recimo, njeka vrsta angjela — dakako bez 

 krila, a današnji su ljudi naravno još veoma daleko od toga Nu 

 to je zaista više nego hipoteza, to je puka fantazija. Upravo me 

 je zato tim više obradovalo, kad sam tu misao našao u djelcu 

 o zemlji ženijalnoga astronoma Milanske zvjezdarne, pristava 



*) Dr. F. Frankl. Theodicea i prirodne znanosti (Izvješće u kr. mal. 

 lealci u Petrinji. Zagreb 1S90. 18—21). 



