IV. gniježgjenju. 



1. Koliko su pala gnijezdile pliće, koje ste motrili? 



2. Kada ste našli gnijezdo i koliko je jaja bilo u njem? 



3. U kojem su razmaku vremenskom nesena pojedina jaja? 



4. Koliko je trajalo sjegjenje na jajima; jeli mužjak sudje- 

 lovao i kada je zamijenio ženku. 



5. Kod kojih jaja opaziste albinizam, eritrizam ili melanizam? 



6. Legu li mlade ptice jaja, bojadisana drugačije i drugoga 

 oblika, nego li stare? 



7. Koje vrste upotrebljuju za istu ili drugu godinu isto gni- 

 jezdo, a koje si grade novo? 



8. Kakvo si mjesto izaberu pojedine vrsti za svoja gnijezda, 

 u kojoj su visini bila, a od kakve gragje? 



9. Koje se vrste udaljuju od običnog načina gniježgjenja ili 

 gradnje gnijezda, a što držite uzrokom toga? 



10. Jesu li Vam poznate veće naseobine, n. pr. čaplje, galeba, 

 čigre, vrane, čavke, bregunice čagjavice i hridne (Ufer- und Felsen- 

 schvvalben), pčelarice, kopčića (Rothfussfalken) itd., koje zajedno 

 gnijezde? gdje su ove naseobine? koliko od prilike ima para, a 

 jeste li opazili, da broj raste ili pada? 



11. Jesu li Vam gnijezda orlova i jastrebova poznata, a 

 gdje su? 



V. Različita životopisna (biološka) motrenja 



i opažanja o mijeni perja, hrane, koristi, štete, pjevanja itd. dobro 

 su nam došla, ako se temelje na vlastitom iskustvu, pak ćemo ih 

 upotrebiti. 



Svako opažanje objelodanit ćemo uz ime motritelja. 



Napokon budi pripomenuto, da će si gg. motrioci steći veliku 

 zaslugu za znanost i za naš cilj, odgovore li i na ma koliko malo 

 pitanja po savjest nu motrenju, ili pripošlju li vjerodostojnih vijesti 

 ma i samo o gdjekojoj vrsti. 



Dodatak. 



Budući da nam još često usprkos našoj molbi u §. 4. naputka 

 dolaze nejasno sastavljeni rukopisi, pak zbog toga mora redakcija 



