181 



živanje potajničinih ljusaka. Mogao sam iz nova konstatovati dvije 

 činjenice, koje Josi poriče. Jedna je, da štapići ni u vrelom alko- 

 holu nijesu topivi, da prema tomu ne mogu biti sekreti podobni 

 vosku ; a druga je, da se u islinu dadu omaštivati bazičnim ani- 

 li uskim mastilima, doduše ne tako lako, kako nmožtvo drugih 

 bakterija, ali u drugu ruku ni tako mučno, kao što dosta drugih, 

 osobito patogenih bakterija. Uvjerio sam se nadalje, da je posve 

 identičnih štapića, koje bezuvjetno smatram bakterijama, naći ne 

 samo na jednim i drugim žlijezdama, nego i na ostalim epider- 

 malnim stanicama, pače i na drugim objektima, kojih slučajno 

 ima u šupljinama ljusaka. Mogao sam na prosto sa svoje strane 

 potvrditi navode Scherffelove, koji je posve identične ustroje vidio 

 ne samo na žlijezdama, nego i na drugim mjestima. 



Uvažimo li, da je već zabilježeno uspjelih pokusa, koji su 

 išli za tim, da se bakterije iz potajničinih ljusaka u čistim kul- 

 turama odgoje (Gir. Moewes, ist die Schuppen würz [L. s.] eine 

 thierfangende Pflanze? Humboldt 1888, br. 9.), to imamo jedan 

 dokaz više za ispravnost našeg nazora, a protiv tumačenja Kerner- 

 Wcttsteinova i Jostova. Da su privjesci na žlijezdama potajnice 

 bakterije, bijah uvjeren, kad sam ih prviput imao prilike tačnije 

 promatrati; da potajnica dakle ne spada u red insektivora, a da 

 isto tako nema trihoma, koji bi analogni bili trihomima nekih 

 vjesnača i paprati, to bijaše nuždan zaključak, koji sam više puta 

 imao prilike izjaviti u svojem institutu. Izjavio sam ga dapače i 

 prigodom svoga boravka u Beču , gdje sam Wettsteinu ravno 

 izpovjedio, da mi nikako nije za rukom pošlo svega onoga zamje- 

 titi, što sam čitao u radnji njegovoj. A boraveći kod prof. Ilein- 

 richera u bolaničkome zavodu u tnnsbrucku, gdje radi i Scherffel, 

 nijesam takodjer propustio prilike te reći, da one ustroje ne sma- 

 tram ničim drugim, nego bakterijama, u kojem se dakle pogledu 

 sa Scherffelom potpuno slažem. 



Ali ni sam Scherffel ne ostade Jostu odgovora dužan. 

 U posljednjoj svojoj radnji, koja je onomad izašla (Zur Frage : 

 Sind die den Höhlenwänden aufsitzenden Fäden in den Rhizom- 

 schuppen von Lathraea squamarla L. Secrete oder BacterienV 

 Bot. Ztng. 1890, p. 417), on odlučno veli, da je prisiljen na 

 osnovu novih svojih iztraživanja ostati kod stare svoje tvrdnje, 

 da štapići ili končići, koji su na stijenama šupljina potajničinih 

 ljusaka, jesu samo epifitske i s potajnicom valjda u rnutualističkoni 



