7 
ligvis ikke egentlig grund. —=Rigtignok kjender vi formeringen ved 
sporer dannede i asci kun hos nogle faa arter; men der kan jo ikke 
være tvil om, at dette er en karakter af høi systematisk rang og ka- 
rakteristisk for hele familien. Vi bør derfor for fremtiden regne 
Aspergillaceerne til Ascomycetes. 
Det, som vel først og fremst har bidraget til, at disse soparter er 
blevet saa hyppig undersøgt, er den lethed, hvormed man kan dyrke 
dem og til stadighed holde dem i kultur i laboratorierne. Paa den 
allersimpleste maade kan enhver dyrke disse mugarter. Han anven- 
der hertil skiver af hvedeloaf, som dyppes i en noget fortyndet opløs- 
ning af appelsin- eller citronsaft. Hvis man nu har en naturlig mug- 
skorpe forhaanden, kan man stryke et lidet stykke af denne med 
oversiden ned paa brødstykkerne, saa at sporerne hefter sig ved disse. 
Har man ingen mug, kan man simpelthen fange ind soppen ved at 
lægge brødskorperne paa et bord i værelset, udenfor vinduet eller 
hvorsomhelst ellers. Sporerne af disse soparter forekommer overor- 
dentlig talrig i luften og vil let kunne hefte sig ved brødet. Efter 
nogle timers forløb lægger man dette ind under en glasklokke sam- 
men med lidt vaadt filtrerpapir (eller trækpapir) og sætter det hele i 
et varmt værelse, helst ikke udsat for direkte sollys. Allerede i løbet 
af et par dage spirer sporerne, og smaa hvide mycelmasser kommer 
frem. Snart begynder fruktifikationen, og hver art antager sin karak- 
teristiske farve: hvide og soite Mucor-arter, graa, grønne, blaa- 
grønne Penicillium og Aspergillus-arter. 
Som næringssubstrat anvendes ved videnskabelige forsøg i labora- 
torierne foruden brød ogsaa meget andet, f. eks. vand tilsat 2 
druesukker (0, H,, O,), 1% ammoniumnitrat ((NH,)NO,) 
og smaa mængder (0.1 "/,) af magnesiumsulfat (Mg 80,) og 
0; 
surt fosforsurt kalium (KH, PO,). Til I liter af denne op- 
løsning sættes desuden et par draaber af en jernkloridopløs- 
ning. Talmindelighed tilsættes desuden 10 */, gelatin, hvorefter det 
hele koges ca. 30 min. og heldes ud i de kar, f. eks. smaa glasskaaler, 
hvori man vil dyrke soppen. Et udmerket næringssubstrat for disse 
mugsoppe er ogsaa alkoholfrit øl, f. eks. Schous bryggeris vørterøl, 
der ligeledes tilsættes gelatin. 
Aspergillaceerne er med hensyn til sin biokemi overordentlig 
interessante, og de har da ogsaa i over 30 aar været det klassiske 
objekt for en utallighed af fysiologisk-kemiske undersøgelser. I en 
række af arbeider fra hele den civiliserede verdens laboratorier finder 
