31 
Mindre meddelelser. 
Materie, energi. I alle de fysiske og kemiske processer, som 
uafladelig driver sit spil omkring os i verden, er der to faktorer som 
ikke kan adskilles, materien, stoffet, der saa at sige spiller komedien, 
og energien, der kan sammenlignes med stykket der spilles. Disse to 
staar i ligesaa nøie forbindelse som skuespillerne og det opførte teater- 
stykke, det ene betinger det andet og omvendt. Energien aabenbarer 
sig i de forskjellige egenskaber og virkningsmaader ved stoffet, f. eks. 
vegt, bevægelse, farve o. s. v.  Materie kan neppe tænkes uden i for- 
bindelse med energi og omvendt. Det er jo netop gjennem energiens 
ytringsformer, at stoffet overhovedet kan iagttages. Hvad bliver der 
igjen, om man borttager alle et legemes egenskaber, dets farve, vegt 
o. s.v.? At tænke sig materie uden energi er ligesom at tænke sig 
et triangel uden sider. 
Man skulde kanske ikke tro, at det skulde være vanskeligt at 
upstille en nøiagtig definition paa materien, stoffet, som vi kan tage 
og føle paa. Det maatte selvfølgelig gjøres ved en af dens ytrings- 
former, en egenskab, der tilhører den som saadan. En saadan egen- 
skab har man 1 dens masse. Massen gjælder for at være stoffets uad- 
skillelige følgesvend, den kan ikke ved nogensomhelst midler adskilles 
fra stoffet, og dog kan man heller ikke iagttage massen uden gjennem 
energiens virkning paa den. De nyere 'undersøgelser over kathode- 
straalerne har vist, at disse straaler, der jo er en form for den 
elektriske udladning i sterk luftfortyndede rør, er smaadele, elektro- 
ner, ladet med negativ elektricitet, eller maaske selve de negative 
elektricitets-partikler. Det har videre vist sig, at disse straaler, elek- 
tronerne, besidder masse. De viser nemlig en vis træghed i sterke 
magnetiske og elektriske felter. 
Nu viser det sig imidlertid, at disse straalers masse ikke er ganske 
konstant, men at den forandrer sig, naar hastigheden bliver meget 
stor. Det ser altid ud, som om heller ikke massen er en saa ufor- 
anderlig ledsager af materien, som man hidtil har troet, eller at et 
legemes masse ikke er en saa konstant størrelse, som det hidtil har 
vist sig. PB 
Diprotodon. I et udtømt elveleie ved sjøen Callabona i Austra- 
lien har man nylig fundet det hele skelet af et stort pungdyr, af hvil- 
ket man tidligere kun kjendte hovedet; men da bare dette er 3 fod 
langt, kan man skjønne, at hele dyret, som nu er opstillet i London, 
maa være en svær kjæmpe. Navnet diprotodon fik det af Sir Richard 
Oven, som efter hovedet fandt ud, at det var et stort pungdyr, nær be- 
slegtet med den nulevende vombat. d. 
Forslugen gjedde. I en tolvpunds gjedde i England fandt man 
nylig en voksen vandhøne. d. 
Kan maagerne snakke? Professor Watson i Chicago, som sær- 
lig har studeret sjøfuglelivet, paastaar, at maagerne ikke alene sam- 
