42 
For om muligt at komme det spørgsmaal noget nærmere udførte 
jeg det forsøg, hvis resultater kan sees paa tabel 4. 3 lige flasker med 
rigt plankton hængtes ud i sjøen, og samtidig tog jeg en liter af samme 
sjøvand, filtrerede det og opbevarede det i mørkekammeret. Efter en 
uges forløb heldtes halvparten af sjøvandet af hver af flaskene, og en 
af dem undersøgtes. Paa to af dem blev den afheldte sjøvandsmængde 
filtreret og heldt paa igjen, paa den tredie blev den erstattet med det 
vand, som var opbevaret i mørkerummet. I den ene af de første fla- 
sker tilsattes ingenting, i den anden 0.1 mg. NH, CI. pr. 1,, og alle tre 
blev hængt ud i sjøen endnu en uge. 
Som tabellen viser har ikke i nogen af flaskerne formeringen gaaet 
raskt for sig; det var ogsaa langt ud i oktober. — Flasken med det 
brugte vand uden tilsætning viser en kummerlig udvikling med mæng- 
der af døde celler og meget faa levende; bare en art, Prorocentrum 
micans, den nøisomste af aliesammen, har, efter at mange individer 
er døde, formeret sig sterkt paa de andre arters bekostning. I begge 
de andre flasker er algebestanden blevet reddet, i den ene ved kvæl- 
stofnæring, i den anden ved friskt sjøvand, opbevaret i mørke. Virk- 
ningen er noksaa lig i begge tilfælde, bedstiflasken med det nye sjøvand. 
Jeg kan ikke lade være at tænke paa muligheden af, at her bakterier 
under opbevaringen kan have omsat mindre brugbare, høiere sammen- 
satte næringsstoffe til mere anvendbare forbindelser; der foreligger 
lagttagelser, som tyder paa, at under saadanne forhold organiske kvæl- 
stofforbindelser omsættes til anorganiske. Men det faar de senere for- 
søg afgjøre; det vigtigste resultat, som vi hidtil har naaet, er vel kan- 
ske netop det, at det er muligt at udføre kulturforsøg ogsaa med de 
ellers saa ømfindtlige planktonalger; dermed haaber vi da at kunne 
fortsætte, til vi har naaet vort maal. 


Vor atlantiske floras oprindelse. 
» 
Af E. Jørgensen. 
(Slutn. fra forr. nr.). 
Før jeg fremsætter mine egne anskuelser om indvandringen af vor 
atlantiske flora, vil jeg forsøge i korthed at fremstille de vigtigste 
grunde, som Stejneger fremfører for en landforbindelse med Skotland. 
Der er først og fremst visse pattedyr, som støtter teorien, og Stej- 
