2 
opmerksom paa, at Kjerulf og den skole, hvortil han hørte, i væsentlige 
dele lod sig lede af forudfattede anskuelser, og antog derfor ikke, at 
en undersøgelse under Kjerulfs ledelse vilde tilfredsstille de nødven- 
dige krav paa paalidelighed*. Denne udtalelse fra Keilhau, der lige- 
overfor det usagkyndige departement burde staa som den første sag- 
kyndige autoritet, bragte vistnok sagen i en mindre gunstig stilling. 
Professor Hansteen udtalte rigtignok, at det utvilsomt maatte ansees 
ønskeligt, ,at en yngre mand, der med ungdomskræfter forener varm 
iver for sagen", sættes istand til i større detail at udføre denne under- 
søgelse, som det maa paaligge landets egne børn som pligt at foranstalte 
iverksat* ; men Hansteen gjorde selv opmerksom paa, at han savnede 
fagkundskab til at udtale sig om planen i alle dens enkeltheder. 
Efterat Kjeruli var bleven gjort bekjendt med disse skrivelser, fik 
han professor Sars at knytte endel bemerkninger til Keilhaus erklæring 
og sørgede ogsaa for, at departementet blev bekjendt med en skrivelse 
fra den bekjendte danske geolog professor Forchhammer, der ligesom 
Sars hævdede, at man i Kjerulf havde den rette mand til at lede under- 
søgelserne og kartlægningen. 
Slaget var nu vundet, og departementet fremsatte den 6te december 
1856 sit forslag. Vedkommende stortingskomité fandt sig vistnok be- 
føiet til at foreslaa beløbet nedsat til 2000 spd. aarlig, men da sagen 
behandledes i stortinget den 24de september 1857 bitaldtes mod 35 
stemmer et af daværende sagfører Sverdrup fremsat forslag: ,Til 
istandbringelse af et detailleret geologisk kart over Norge med til- 
hørende profiler bevilges 3333 spd. 40 sk.* 
I den nyoprettede institution ,Norges geologiske undersøgelse" var 
det en selvfølge, at den mand, som var foretagendets fader, universitets- 
stipendiat Kjerulf ansattes som bestyrer, og det store ry, som Kjerulf 
snart erhvervede sig som en mere end almindelig fremragende geolog, 
viste, at man her havde fundet den rette mand. Som fast assistent ansat- 
tes samtidig bergkandidat Tellef Dahll. For sommerreiserne erhvervede 
man sig bistand af en del for den geologiske videnskab interesserede 
unge mænd, der bidrog meget til udførelsen af den nye institutions 
første opgave, et geologisk oversigtskart over det søndenfjeldske Norge. 
Dette, der udkom i aaret 1866, omfattede Kristiania, Hamar og Kristi- 
anssands stifter. Denne første opgaves løsning maa betragtes som en 
sukcees, og kartet prisbelønnedes baade ved den skandinaviske udstilling 
i Stockholm og ved verdensudstillingen i Paris. 
