Lord Kelvin. 
Af Sem Sæland. 
Den 17de december f. a. døde Lord Kelvin. Dermed afsluttedes 
en videnskabelig arbeidsdag saa lang og rig som kun sjelden er blevet 
dødelige til del. 
I korthed at give et nogenlunde fuldstændigt billede af hans viden- 
skabelige betydning er umuligt; thi ligesom man i matematiken lærer, 
at størrelser af forskjellig orden aldrig kan blive lige, saa vil det være 
faafængt at maale Lord Kelvin med almenmenneskelige maal. Kun 
ved sammenligning med de største — en Faraday eller Maxwell, 
en Hertz eller Helmholtz — kan billedet faa sin rigtige for- 
deling; af lys og skygge. Vi andre nøier os med beundringen og glæden 
over, at menneskeaanden atter her har naaet de store høider. 
Lord Kelvin eller — som hans borgerlige navn lød — Wil- 
liam Thomson var født i Belfast i 1824 og var med sin usædvan- 
lig tidlige aandsmodenhed mester allerede i en alder, hvor de fleste 
endnu sidder paa skolebænken. I hans slegt maa der have ligget en 
sjelden energi og en særlig matematisk og fysisk begavelse. Hans far, 
James Thomson (sen.) fra Ballynahinch i Irland, var i flere aar lærer 
ved Roy. Belfast Acad. Inst., men erhvervede sig i 1829 som 43-aarig 
mand titelen Dr. juris ved Glasgow universitet og blev 3 aar senere 
professor i matematik sammesteds. OQgsaa Lord Kelvins ældre bror, 
James Thomson (jun.), var i en lang aarrække professor i anvendt 
mekanik ved samme universitet. 
Allerede aaret efter farens ansættelse som professor blev den 
2-aarige William Thomson student. Sine første studenteraar til- 
bragte han i Glasgow, men søgte sin videre uddannelse først i Cam- 
bridge og senere i Paris, indtil han i 1846 — 22 aar gammel — blev 
kaldet tilbage til Glasgow igjen som professor i matematisk fysik — 
den stilling, som han senere beholdt til sin død. I 1892 blev han 
for sine videnskabelige fortjenester ophøiet i adelsstanden under navnet 
Lord Kelvin. 
Naturen 1908. 5 
