66 
Fra Cambridge skriver sig saavidt jeg ved hans første trykte 
arbeider. I Cambridge math. Journal for 1841 findes saaledes hans 
første matematiske afhandling. Den bærer titelen ,Fouriers expan- 
sion of functions in trigonometrical series", og det er interessant 
at lægge merke til, hvordan denne hans ungdomskjærlighed til 
Fouriers rækker stadig vender tilbage i senere arbeider. Først 
løste han ved deres hjælp en række problemer over varmens ledning 
og elektricitetens fordeling, og senere har han anvendt ogsaa de samme 
i sine omfattende undersøgelser over jordens afkjøling og jordens 
alder. Endelig har han — delvis i de seneste aar — ved en egen 
anvendelse af Fouriers rækker ogsaa opklaret en mængde vanskelig- 
heder i læren om bølgebevægelse — særlig bølger i rindende vand og 
bølger fremkaldt ved skibes bevægelse. 
I det hele taget har hydrodynamiken været et af hans yndlings- 
temaer. 
Et andet omraade, hvor hans arbeider er af grundlæggende betyd- 
ning, er den mekaniske varmeteori. I formuleringen af den saakaldte 
2den hovedsats kom han rigtignok her lidt senere end Clausius; 
men den teoretiske definition af den absolute temperaturskala skyldes 
ham alene. 
Eftersom aarene gik, vendte han sig mer og mer til studiet af 
materien selv. Den blotte beskrivelse af dens egenskaber ved hjælp 
af den matematiske fysiks differentialligninger var ham ikke nok, og 
han søgte stadig efter de konkrete billeder bag det matematiske sprog. 
Herfra skriver sig hans forestillinger af atomerne som bestaaende af 
koneentriske, elastiske kugleskal og af æteren som et sæbeskumlig- 
nende, elastisk medium. I virkeligheden tilfredsstiller ogsaa disse 
forestillinger alle den matematiske fysiks fordringer, men kan vanske- 
ligere forenes med den moderne fysiks lære om atomernes omvandling. 
Mod denne yttrede han ogsaa ofte sine tvil — skarpest maaske paa den 
sidste forsamling af British Association (i 1907), hvor det i den anled- 
ning kom til ganske skarpe sammenstød. Sir Oliver Lodge 
bebreidede ham herunder, at han havde for vane ,at slaa ihjel sine 
egne barn*. | 
Blandt Lord Kelvins øvrige alsidige arbeider paa den teoretiske 
fysiks omraade maa endvidere særlig fremhæves haus arbeider over 
termoelektricitet og opdagelsen af det efter ham opkaldte fænomen 
(Thomson effect). 
