UT 
straalerne fra pladen a; de træffer skjærmen b, hvori der er en 
spalte e, der kun slipper en smal straalebundt igjennem. En heste- 
skomagnet holdes under røret. Herved vil straalerne afbøies, saa at 
de træffer glasvæggen ved 3. De afbøies i virkeligheden aldeles paa 
samme maade som en bøielig elektrisk strømledning fastgjort i katho- 
den og med den positive strømretning mod kathoden, hvilket jo efter 
det foregaaende stemmer med elektronstrømmens retning fra kathoden. 
Af den afbøining, som straalerne her undergaar, gaar det an at finde, 
hvormeget negativ elektricitet hvert gram af disse smaapartikler fører. 
Ved andre metoder, som det vilde føre os for vidt at gaa ind paa, kan 
deres ladning bestemmes, og derigjennem ogsaa deres masse. Disse 
maalinger har ført til, at kathodestraalepartiklerne, elektronerne, er 
saa smaa, at der gaar mellem 1000 og 2000 elektroner paa et vand- 
stofatom. 
Disse elektroner dukker stadig op paa de mest uventede steder. 
Det er f. eks. delvis elektroner, som de radioaktive stoffe udsender under 
sin straaling. Elektronteorien forklarer endvidere den merkelige sam- 
menhæng mellem lys og elektricitet, mellem elektricitet og varme, de 
saakaldte termoelektriske strømme o. s. v. — Hvert aar bringer nye 
seire og nye opdagelser; efterhaanden som disse lidt efter lidt kom- 
mer indenfor ingeniørernes og de praktiske elektrikeres rækkevidde vil 
man sikkerlig med stor bestemthed kunne forudsige nye uanede op- 
findelser. 


Naar indvandrede røien i indsjøerne i det sydlige 
Norge? 
Af James A. Grieg. 
Røien eller røren, Salmo alpinus, er en arktisk fisk, som 
dog har en vid udbredelse inden den boreale zone. I Europa er den 
saaledes sydlig udbredt til de britiske øer, de bayerske alper, Øster- 
rige og Schweitz: Den mangler dog i Danmark og Nord- og Mellem- 
Tyskland. Men mens røien i de arktiske egne lever saavel i ind- 
sjøerne og elvene som i havet, er den i de sydlige, mere tempererede 
egne kun knyttet til ferskvandene. Her i landet er det kun i de tre 
nordlige amter, Finmarken, Tromsø og Nordland indtil Røsaaen 1 
Nordre Helgeland, at røien regelmæssig gaar ud i havet, hvorfra den 
