78 
igjen vender tilbage for at gyde. I landets sydlige dele optræder den 
derimod som indsjøfisk. Sjelden fanges den i elvene og kun rent und- 
tagelsesvis blir den taget i sjøen. Om denne røiens optræden i det 
sydlige Norge siger professor Collett i ,Norges Fiske”, p. 160, at 
den er ,mere indskrænket i sin forekomst, men er dog endnu ret talrig i 
birkeregionen paa fjeldene; hyppigst er den her i landets vestlige dele, 
medens den i de lavere sydøstlige trakter af Hamar og Kristiania stifter 
tilhører alene enkelte indsøer, der undertiden kunne ligge i kornbeltet, 
saasom flere af søerne i Hadeland, paa Eker og i Smaalenene — — —. 
Videre heder det i ,Meddelelser om Norges Fiske i Aarene 1884— 
1901" (p. 139): ,L[ landets sydlige og sydvestlige dele forekommer 
røien i det hele sparsomt og saagodtsom udelukkende i indsøerne, i 
regelen de noget høiereliggende, samt i fjeldvandene, hvor den i flere 
tilfælde er indført i løbet af de sidste 30 aar”.  Saavidt professor 
Collett. 
I Bergens stift forekommer røien i en hel række indsjøer, saa at 
den her maa siges at være meget udbredt, men disse indsjøer ligger 
som. regel i lavlandet. Den øverste grænse for dem synes, som jeg ne- 
denfor nærmere skal vise, at falde sammen med den epiglaciale grænse. 
Qvenfor denne grænse eller ovenfor en høide af ca. 100 m. o. h. vil man 
i indsjøerne i Bergens stift kun rent undtagelsesvis finde røie, og jeg 
er mest tilbøielig til at antage at fisken i disse er udsat. 
Paa Bergenshalvøen har vi røie — jeg nævner kun de større og 
vigtigere vasdrag paa halvøen — i Haukaas-, Lange- og Livandene i 
Hammer herred. Af disse vande ligger Haukaasvand nedenfor den 
øverste marine grænse, som her er ca. 60 m. Lange- og Livand lig- 
ger derimod noget ovenfor, idet disse vandes høide over havet er 83 m. 
Det maa imidlertid bemerkes, at elven fra dem har et meget slakt 
løb uden fosse og større stryg, saa at det ikke har været vanskeligt 
for røien, selv om den ikke er en saa kraftig svømmer som laks og 
ørret, at vandre op i dem. I samme herred har vi endvidere røie i 
begge Fidsvaagsvandene, som ligger lavere end den marine grænse. 
I Aarstad herred har vi røie i Svartediket og Isdalsvand, hvis høide 
over havet er 66 m. 'Terasserne ved Aarstad er ifølge maalninger af 
docent Kolderup 56.4 m.o. h. Disse indsjøer skulde saaledes ligge 
høiere end den marine grænse; det maa dog erindres, at de nu efterat 
de er blevne vandreservoir for Bergens by er kunstig opdæmmet ad- 
skillige meter. Den øverste del af Møllendalselven har endvidere et 
