86 
at der kan gjøres talmæssig brug af dem, og han erkjender selv, at 
det er uafgjort, hvilke principer der bør danne grundvold for et system 
af livsformer. 
I sin ovenfor nævnte bog og i en fransk afhandling meddeler 
Raunkiær et system af livsformer bygget over bestemte principer. 
Nedenfor vil vi forsøge at gjengive hans tankegang. 
For at en organisme skal kunne leve, maa der være overensstem- 
melse mellem dens livskrav og de kaar, der bydes den, livskaarene. 
De høiere planter behøver, som alle ved, lys, luft og varme, vand og 
visse stoffe i jordbunden, og mangler blot en af disse ting, kan de ikke 
leve. Men de forskjellige plantearters krav er ikke de samme (kvan- 
April, MM %&. J Å. S. 0. 
AA 
Prauevke INT 
hø lus een EN 
DHEPEN SØ ASENEE 
Fur Jeg LL 
ø 
EG 
£. 
I 
ås 



J. 
falle 

HANE EEPØEN 
FØR SONNE EGER 
fast brå ør Be be EA 
EE 
Å] NE 
10 

TØSPMSNPSGPNMEGE 
da 
HARE STNREGSFPPGRNE 


pi 
ENSSSNASFPENNRELNTT- 
Fres 
Fig. I. Hydrotermfigur for Danmark. 
Temperaturkurve. ..... Nedbørkurve. Tallene betyder Celsius-grader 
for temperaturkurvens og centimeter for nedbørkurvens vedkommende. 


titativt), ligesom ogsaa livskaarene er forskjellige paa forskjellige ste- 
der og tider. Dette medfører, at jordens plantevekst er forskjellig fra 
sted til sted og fra tid til tid. 
For at faa en oversigt over mangfoldigheden maa man søge i store 
træk at karakterisere for det første omraader med ens naturforhold, 
kaarfælles omraader, og dernæst disses plantevekst, og den sidste bør 
karakteriseres ved de eiendommeligheder, hvori overensstemmelse med 
kaarene har givet sig synligt udtryk. 
Livskaarene er mangfoldige. Nogle er omtrent ens over hele 
jorden, f. eks. luftens indhold af surstof og kulsyre, og andre, som jord- 
