87 
bundens beskaffenhed, er saa hurtigt vekslende, at de ikke kan anven- 
des til bestemmelse af større kaarfælles omraader. Af alle livskaar 
har vandmængden og varmen den største indflydelse paa planteveksten, 
og det er derfor disse, der bedst kan bruges, naar man vil give en 
fremstilling af de forskjellige steders ,planteklima". En saadan frem- 
stilling er en ,hydrotermfigur". Paa denne er der to kurver, en op- 
trukken temperaturkurve og en punkteret nedbørkurve. Paa grund- 
linjen afsættes maanedernes navne. De paa længdelinjen afsatte tal 
betegner baade temperaturen (C") og centimeter nedbør. Hydroterm- 
figurerne giver i ét billede en anskuelig fremstilling af et steds plante- 


OD pe NA Marh 
resa ap AE METT TL rn] 
Pu eee sp bb ee) Mi 
ee ENE 







Fig. II. Hydrotermfigur for østkysten af Sumatra, nær ækvator. 
Figurforklaring, se under fig. I. 
klima. Fig. I og II — kopier af to af Raunkiærs hydrotermfigurer — 
kan saaledes karakterisere det tempererede klima med forholdsvis varm 
og fugtig sommer og kold og tør vinter, og det tropiske klima med 
næsten samme høie temperatur aaret igjennem, men med regn- og 
tørtid. 
Vi vender nu tilbage til planterne. Hvorledes finder man bedst 
planteklimaet udtrykt i dem? I de fleste egne af jorden er klimaet 
ikke ens hele aaret rundt, men der er en gunstig og en mindre gunstig 
tid (regntid og tørtid, sommer og vinter), og det er den ugunstige 
aarstid, der sætter det sterkeste præg paa planteverdenen. Vi ved jo, 
at mange tropiske planter let kan overleve den nordiske sommer paa 
