88 
friland, og det er altsaa vinteren der gjør, at de ikke kan trives her 
frit. Vore planter er alsaa sterkere merkede af vinteren end af som- 
meren. Hvis man derfor vil betragte et lands planteverden som ud- 
tryk for dets klima eller, som Raunkiær siger, som reagens paa 
planteklima, sker det bedst ved hjælp af de bygningsforhold, som 
sætter planterne istand til at overleve den ugunstige aarstid. Paa 
denne maade vil man ogsaa faa et langt større og mere forskjelligartet 
materiale, end hvis man betragter planternes overensstemmelse med 
den gunstige aarstid. Det er fortrinsvis dette sidste, der hidtil har 
været gjort, idet livsformerne især har været karakteriserede ved bla- 
denes form, størrelse og bygning. 
Hvorledes overlever nu planterne den ugunstige aarstid? TI vor 
natur er mange døde om vinteren, og kun deres frø lever. Talrigere 
er dog de fleraarige planter. Af disse er faa arter trær og buske, som 
om vinteren kun kaster bladene, men langt de fleste er stauder, fler- 
aarige urter, hvis stængler helt eller delvis dør, mens underjordiske 
dele og knopperne overvintrer. Knopperne er hovedsagen, fra dem 
skal de nye skud komme, og deres beskadigelse vil være ødelæggende 
for planterne. Raunkiær opbygger derfor sit system af livsformer paa 
den større eller mind re grad af beskyttelse, der 
bla ver fkno ppernet de. den ugunstige 
aarstuid. 
Den rækkefølge, hvori livsformerne i det følgende opstilles, er fra 
de mindst til de mest beskyttede, og dette er tillige den historiske 
rækkefølge. Thi det tropiske klima, som svarer til de mindst beskyt- 
tede, maa ansees for at være det oprindelige, mens de koldere klimater 
og de til dem svarende livsformer maa være senere opstaaede. 
I. Luftplanter (Phanerofyter) (fig. ITT, 1) er saadanne, hvis 
knopper overlever den ugunstige aarstid paa skud, der rager frit ud i 
luften. De hører fortrinsvis hjemme i varme og ikke for tørre jord- 
strøg, mens de er sparsomme i koldere og tørrere lande. Det tempe- 
rerede skogomraade har ganske vist mange luftplanter, men de tilhører 
kun ganske faa arter. 
Luftplanterne kan inddeles efter deres størrelse, efter knoppernes 
større eller mindre beskyttelse (knopskjæl) og efter, om de er løvfæl- 
dende eller ikke: Raunkiær har opstillet 15 undertyper, her anfører 
vi kun, at han efter størrelsen opstiller fire grader: Kjæmpeluftplanter 
(over 30m. høie), storluftplanter (8—30m. høie), smaaluftplanter (2 
