89 
—8m. høie) og dvergluftplanter (under 2 m. høie, f. eks. lyng). Til 
luftplanterne hører endnu stængel-saftplanter (f. eks. kaktus) og epi- 
fyter. 
II. Jordfladeplanter (kamæftyter) (fig. III, 2, 3). Hos disse sidder 
de knopper, der skal overleve den ugunstige aarstid, paa skud eller 
skuddele, der enten ligger paa jordfladen eller er ganske nær denne 
(omtrent 20—30 em.). Knopperne vil om vinteren ofte være snedækkede 
og i tørtider dækkede af visne plantedele. Hertil hører halvbusk- 
jordfladeplanter, hos hvilke skuddene i den gunstige tid rager frit frem 
i luften, men ved begyndelsen af den ugunstige tid for en stor del dør 
bort, saa at kun den nedre del, der bærer knopperne, blir tilbage (i. 
eks. blaabær). Endvidere passive jordfladeplanter, hvor skuddene lig- 
ger fladt henad jorden paa grund af deres egen vegt, og aktive jord- 
fladeplanter, hvis skud ligger i samme stilling, men er transversal- 
geotropiske, d. v. s. aktivt stiller sig vandret i forhold til tyngden. 
Eksempler paa de to sidste er Stellaria Holostea og Veronica offici- 
nalis. Endelig hører pudeplanter til jordfladeplanterne: Skuddene 
er korte, lodrette og tæt stillede. 
Halvbuske findes især i varmt tempererede jordstrøg med tem- 
melig lang tørtid, f. eks. i Middelhavslandene. De øvrige tre kate- 
gorier er især alpine. 
IIT.  Jordskorpeplanter (Hemikryptofyter) (fig. IIL, 4). — Hos 
planter af denne type dør ved vegetationstidens ophør alt overjordisk, 
de grønne blomstrede skud, og tilbage blir de underjordiske dele og 
knopperne, som overvintrer siddende i jordskorpen. I tempererede, 
ikke for tørre egne, er jordskorpeplanter meget udbredte, de udgjør 
f. eks. omtrent halvdelen af alle Danmarks plantearter. I morfologisk 
henseende er jordskorpeplanterne meget forskjellige. Det blomstrende 
skud er hos nogle bladbærende, hos andre kun blomsterbærende, mens 
bladene alle er samlede ved grunden (rosetplanter). Mange har ud- 
løbere, over- eller underjordiske, som ogsaa kan ende med jordskorpe- 
knopper. — Et par eksempler paa forskjellige jordskorpeplanter er: 
Lysimachia vulgaris, Bellis perennis, Rumex, Hieracium pilosella. 
IV. dJordplanter (Kryptofyter) (fig. ITIL, 5—9). Knopperne er un- 
der den ugunstige aarstid skjulte helt nede i jorden eller paa bunden 
af vandet. Hertil hører sumpplanter (helofyter) (fig. 7), vandplanter 
(hydrofyter) (fig. 8, 9) og de egentlige jordplanter (geofyter) (fig. 5, 6). 
De sidste lever for en stor del i egne med lang tørtid og kort vege- 
