91 
tationstid (steppeegne), og disse har næsten alle udviklet gjemmer til 
oplagsnæring (løg, stængelknolde eller rodknolde). Rhizom-geofyterne 
har en strakt og i regelen vandret underjordisk stængel (rhizom); de 
tilhører mest egne med længere vegetationstid og er ikke særlig for- 
synede med oplagsnæring. Rod-geofyter overlever den ugunstige aars- 
tid ved hjælp af knopper, der sidder paa rødder. 
V. Enaarige planter (Therofyter). Disse overlever kun ved 
hjælp af frøene den ugunstige aarstid og er derfor istand til at leve 
i jordstrøg med tørt og varmt klima og kort vegetationstid. 
Man kunde indvende imod disse biologiske typer, at de ikke ind- 
byrdes er skarpt afgrænsede, og at endogsaa den samme planteart un- 
der forskjellige forhold kan tilhøre forskjellige livsformer, f. eks. 
dvergluftplante og jordiladeplante (halvbusk). Men dette er jo sna- 
rere en fordel, da det viser klimaets livsformskabende evne, og det 
forringer ikke den statistiske brug af livsformerne. 
Og dette — den statistiske benyttelse — er et af hovedpunkterne 
i Raunkiærs arbeide og det, der skal vise os egnenes klima talmæssigt 
udtrykt i planteveksten. Det er meget simpelt: for hver egn optages 
en fortegnelse over alle vildtvoksende arter, og enhver betegnes med 
sin livsform. Derefter optælles, hvor mange arter der hører til hver 
livsform, og de forskjellige egne sammenlignes. Raunkiær har — med 
et begrænset antal livsformer — udført en saadan sammenligning mel- 
lem Danmark og de vestindiske øer St. Thomas og St. Jan. Den ser 
saaledes ud: 
St. Thomas 
1084 aner — 9 St. Jan 
Tkjæmpesog storlufplanter.. 01.5 s4 000) OL 5 
oeeSmaaluttplenter +00. Leutr Gre vir ee 9 23 
3. Dvergluftplanter ... ... .. 3 30 
4. Epifyter 0 1 
5. Ar arplånet 0 2 
6. Jordfladeplanter ... SA go 12 
ie dordskorpeplanter 1. 1 sro eer Gr D0 9 
8. Jordplanter ... ... SN] 3 
9. Vand- og oe ee EAN 1 
1 JIN 14 
Tallene udtrykker procent. Man ser, at Danmark er karakteriseret 
af jordskorpeplanter, de to vestindiske øer af luftplanter. 
