92 
Men for at faa den fulde nytte af livsformernes statistik maa man 
til sammenligning have en oversigt over deres procenttal for hele jor- 
den. En saadan er ogsaa under udarbeidelse. Denne oversigt vil 
være at betragte som en norm, og de enkelte jordstrøgs afvigelser der- 
fra vil være lette at finde.  Sætter vi f. eks. ganske hypotetisk, at der 
for hele jorden findes et gjennemsnitstal paa 25 pet. jordskorpeplanter 
og 30 pet. luftplanter, vil den skandinaviske planteverden i sammen- 
ligning hermed være udmerket, især ved sit store antal jordskorpe- 
planter. Tager vi derefter i rækkefølge landene sydefter ned gjennem 
Europa og Afrika til troperne, vil jordskorpeplanternes procenttal 
efterhaanden blive mindre, mens luftplanternes vil vokse. Og der, 
hvor jordskorpeplanternes procenttal er 25, hvor der altsaa mod nord 
er mere og mod syd mindre end normens procenttal af jordskorpe- 
planter, der ligger en ,biografisk grænselinje”, og her vil en eller flere 
andre livsformer være gaaet op over normens procenttal. Nu er det 
disse, der karakteriserer klimaet. Paa denne maade vil man efter- 
haanden kunne inddele jordens overflade i planteklimatiske riger og 
provinser, hvor der i hovedtrækkene er ens betingelser for plantelivet. 
Et andet og ogsaa vigtigt arbeide vil det være, at studere forma- 
tionerne indenfor de piantegeografiske provinser. Og mens livsfor* 
mernes statistik behandler alle arter lige, store og smaa, almindelige 
og sjeldne, maa man ved studiet af planteformationerne tage hensyn 
til de almindeligste eller de største arter. Selv om Danmarks klima 
langtfra er karakteriseret ved mange arter af luftplanter, er bøge- 
skogen en formation, der karakteriseres ved en luftplante; thi de 
mange stauder i skogen spiller for formationslæren en underordnet 
rolle. Her er det de enkelte fremherskende arter der har betydning. 

En kort bemerkning 
I anledning anmeldelsen af ,Norges arktiske planters historie" 
i nr. 2 d. a. af ,Naturen" skal jeg bare bemerke: 
Jeg har ikke udledet en plantes hjemsted af, ,at en plante har sine 
fleste slegtninge i en bestemt trakt". Idet jeg henviser til, hvad jeg 
paa side 294 i mit arbeide har sagt under slegten Pedicularis, 
gjentar jeg bare: naar alle eller de fleste ældre sektioner eller under- 
