94 
er, har vi derfor i ,Dyreliv" faaet mesterlige billeder af den eiendom- 
melige natur og af dyrelivet i de nordlige dele af vort land. Ser man 
disse billeder vil man forstaa, hvor forunderlig dragende naturen er 
i disse egne, saa at den der en gang har lært den at kjende vil læn- 
ges tilbage til den. Te 

Mindre meddelelser. 
Røntgenstraalernes anvendelse ved paavisning af tuberkler i 
kjød. I ,Comptes Rendus* af 10de juni 1907 bringer H. Martel en 
interessant meddelelse om røntgenstraalernes anvendelse ved paavis- 
ning af tuberkler i okse- og svinekjød. Tuberkelknuderne hos kjør 
og svin kan let kjendes ved kalksaltafleiringer.  Undersøger man nu 
disse dyrs ganglievæv med røntgenstraaler, vil man finde at det lader 
sig ganske gjennemstraale og man faar kun en svag skygge. De tuber- 
kuløst syge partier blir derimod afbildet som kornede flekker af større 
eller mindre udstrækning, alt efter sygdommens udbredelse. Ifølge 
Martel skal radioskopien kunne paavise selv de mest skjulte tuberkel- 
knuder.  Endnu bedre og paalideligere resultater skal man forøvrigt 
kunne faa ved hjælp af radiografien. Men denne metode er mere ind- 
viklet og tidsrøvende; den er derfor ikke saa praktisk. Saameget kan 
dog siges, at vi i røntgenstraalerne har faaet et nyt vaaben i kampen 
mod tuberkulosen.  Martel mener endog at det vil være muligt at 
finde metoder, hvorved man i stor maalestok kan anstille radioskopiske 
og radiografiske undersøgelser paa slagtekvæget i slagtehusene. I 
saa tilfælde vil røntgentekniken her faa en taknemmelig opgave. 
sg. 
En nordamerikansk tæge (Teratocoris herbatieus, Uhlers) 
er, ifl. hvad prof. Reuter i Helsingfors nylig meddeler i det svenske 
, Entomologisk Tidskrift", funden 1 Maalselvdalen af konservator 
Sparre Schneider. Arten er tidligere kun kjendt fra Labrador, 
men et par nærstaaende arter af samme slegt har en vidstrakt udbre- 
delse i de nordlige dele af Europa og Asien, bl. a. ogsaa i Norge. 
Maaske vil det komme til at vise sig, at ogsaa T. herbaticus har en 
lignende vidstrakt forekomst; herpaa tyder det store sprang i dens ud- 
bredelse, som Reuter nu har paavist. 
Spiselige insekter. Ikke bare de høiere dyr som pattedyr og 
fiske maa tjene mennesket som næringsmiddel ; ogsaa de laverestaaende 
dyr maa hjælpe til, om end selvfølgelig ikke i den maalestok som de 
første. Især er det krebs, men ogsaa bløddyr som muslinger, snegle 
og blækspruter, der overalt fanges og spises af mennesket. 
Østasiaterne har en for os uforstaaelig smag for enkelte dyr som 
den gaadefulde Paololo-orm og holothurierne eller sjøpølserne (Olivia). 
