106 
7 em. længde, som vel har været brugt ved dybvandsfiske paa torsk 
og hyse, og der er smaa kroger paa 2 og 3 cm. længde. Kaster man 
et blik paa de fundne otte fiskearter, er det sandsynligt, at man ved 
fangsten af dem væsentlig har betjent sig af kroger. Merkeligt er 
det, at man finder den svære havaal repræsenteret, da denne store fisk 
vel ogsaa maa være fanget med krog. Arkeologisk kan det vises, at 
den type af fiskekroger, der er repræsenteret i Vistefundet, er den 
ældste i nordisk stenalder kjendte form. I yngre stenalder begynder 
der at optræde en anden form, nemlig den velkjendte fiskekrog med 
modhage i den korte gren; som den danske forsker dr. G. Sarauw 

Fig. 2. Fiskekroger af ben (fra Vistefundet). 
har vist, tør det antages, at denne form delvis er opstaaet under ind- 
flydelse af arbeidsmetoden. 
Hos en stor mængde nulevende naturfolk, i Amerika og Australien 
og Afrika, kan man Jagttage andre fremgangsmaader ved fiskefangst, 
idet man enten skyder fisken med pile, eller man lystrer den med et 
fiskespyd. Den første fremgangsmaade kjendes i det væsentlige kun 
ved ferskvandsfiskeri, mens den anden metode, fiskespydet, finder sin 
anvendelse baade ved ferskvands- og saltvandsfiskeri. Selve redskabet 
bestaar da ved den første metode af en lang, smækker pil, der i alminde- 
lighed er forsynet med modhager; den er ikke altid forfærdiget af ben, 
men af et eller andet bekvemt og hensigtsmæssigt materiale, saaledes 
