113 
sag at faa skindene rene for haar og kjød og alt som ikke skulde sidde 
paa. Man brugte da flintskraberne som en slags høvllignende red- 
skaber, dels med udbuet og dels med indbuet egg. 
Et af stenaldersfolkets allervigtigste redskab var øksen, tildan- 
net af flint og anden sten i de forskjelligste former hele jorden over. 
I ældre nordisk stenalder fandtes der at flintøkser to forskjellige for- 
mer, der har det tilfælles, at de aldrig er slebne, saaledes som det er 
tilfældet med den yngre stenalders mange økseformer. Den ene ho- 
vedtype har danskerne givet navnet skivespalter, idet den er tildannet 
af en flintskive ved nogle faa slag, hvorved fremkom dens karakteri- 
stiske eggparti og trekantede form. (,Naturen" 1907, p. 9). Den an- 
den type er den naturlige økseform, der fremkommer ved, at man hol- 
der et flintemne i sin haand og bearbeider det rundt om, hvorfor denne 
øks ogsaa gjerne kaldes den rundt om hugne øks, elier kjerneøksen 
(,Naturen* 1907, p. 10). Disse to grundformer er for arkeologen lige 
vigtige ledetyper som ledefossilerne i de forskjellige jordmg er for 
geologen. De findes kun i ældre nordisk stenalder og er aldrig fundet 
i den yngre stenalders grave. De er særlig udviklede i Danmark— 
Skaane, hvor de store flintmasser befordrede en saadan udvikling, men 
ev iøvrigt europæiske former, idet skivespalteren findes i Frankrige og 
det nordøstlige Tyskland, Rusland samt i adskillige af Middelhavs- 
landene, Ægypten ete. I Norge er skivespalteren ikke fundet 
mange gange, og grunden er den, at man her ikke har flint 
naturligt forekommende. Kun paa Jæderen og Lister findes flint i 
morænemasserne fra istidens gletschere. Det er. derfor særlig betyd- 
ningsfuldt, at der i Vistefundet foreligger to skivespaltere af 
flint, ikke store og meget simple i sin tildannelse. Foruden at de be- 
kræfter Vistefundets datering, giver de et bidrag til forstaaelsen af 
norsk stenalder i sin almindelighed. Det bør ogsaa i denne forbin- 
delse nævnes, at der vaaren 1907 fandtes en meget god flintskive- 
spalter ikke en kilometer nord for Viste og i samme høide over havet 
som dette. Efter de undersøgelser, jeg der gjorde, er det sikkert, at 
der ogsaa her foreligger et kulturlag. 
Kjerneøkser af flint fandtes ikke i Vistefundet, sum rimeligt kan 
være, da de neppe nogensinde er fundet i Norge. Det er paavist, at 
denne mangel paa flintkjerneøkser paa det nøieste er forbundet med 
flintmangelen i det hele land, og at man i Norge har en hel række 
kjerneøkser, ikke af flint, men af landets egne bergarter, nemlig de 
Naturen 1908. 3 
