114 
paa østlandske bopladse i stor mængde fundne Nøstvetøkser (, Naturen" 
1907, p. 15 og 16). Nogle saadanne fandtes dog ikke paa Viste. Derimod 
fandtes stykker af sleben grønsten, en omstændighed, som 
man kanske ikke skulde have ventet at finde her. Jeg har imidlertid 1 
min afhandling om fundet søgt at vise, at sleben grønsten gaar meget 
længere tilbage i tid end sleben flint, idet den kan paavises at optræde 
allerede i overgangslagene mellem paleolitisk og neolitisk stenalder i 
Frankrige, Skotland, Italien etc., altsaa i en tid, der endogsaa er ældre 
end de danske kjøkkenmøddinger. 
Det kan vises af flintmaterialet i Vistefundet, at stedets befolk- 
ning har været mestre i at bearbeide de smaa flintemner; de har kun- 
net spalte ud de mest diminutive flintfliser med en overlegen færdig- 
hed, mens de derimod har været lidet vante med at arbeide større red- 
skaber af flint og andre bergarter. — For flinters vedkommende har 
dette sin grund i naturforholdene, idet al den flint, som findes i mo- 
rænemasserne her, er ganske liden og uanseelig og tildels meget slet 
1451 (art 
» 
sk 
Enkelte steder i dyngen fandtes en del stykker, der har tilhørt 
lerkar, som ofte findes 1 nordisk stenalder. De var alle af en 
grov, sterkt sandblandet masse, der vel skriver sig fra benyttelsen af 
det tarvelige jæderske moræneler. Stykkerne er ikke ornerede, og er 
for faa til at give noget begreb om karrenes former. Den i ældre 
dansk stenalder almindelige form er spidsbundet og uden ornamenter; 
den er dog aldrig fundet bverken i Sverige eller Norge, ligesom ler- 
karskaar i det hele er meget sjeldne i norske bopladsfund. Det er 
dog ikke usandsynligt, at lerkarskaarene i Vistefundet har tilhørt et 
lignende spidsbundet lerkar. 
3 EG 
ok 
Samles alle de iagttagne forbold, vil man opnaa en sikker tids- 
bestemmelse af Vistefundet. Desuden vil det sees, at de geolo- 
giske forhold ved bopladsens beliggenhed vil give et afgjørende bidrag 
til stadfæstelse af den saaledes vundne datering. Forinden der her 
gjøres rede for disse spørgsmaal, er det maaske ikke af veien ganske 
kort at skitsere de arkeologiske data vedrørende den ældre nordiske 
stenalder og dens kronologi. 
De ældste spor af mennesket i Norden er stadig 1 tid rykket 
