162 
ikke altid var saa let, som det kunde se ud for os. Allerede i flere 
aar havde professor Guldberg lidt af et hjerteonde, som han selv 
havde følelsen af skulde komme til at forkorte hans liv, omend hverken 
han selv eller nogen anden havde ventet, at det skulde ske saa tidlig og 
saa pludselig. Men kanske blev han alligevel ved denne bratte død 
sparet for meget ondt. Lad os derfor i vor sorg over tabet af ham, 
som vi alle holdt saa meget af, glæde os over, at denne fredens mand 
fik en saa let og fredelig død. Midi i livets fulde kraft, midt i den 
travle arbeidsdag kom døden og tog ham med mild haand, uden kamp 
og uden smerte. - Han fik en død, saaledes som vi alle maa ønske at 
faa den engang. 
Gustav Adolf Guldberg var søn at presten Carl August 
Guldberg, Skillingsmagazinets kjendte grundlægger og redaktør, og 
dennes første hustru, Hanna Sophie Theresia, f. Bull. Han blev født 
paa gaarden Austad i Holter, anneks til Nannestad, d. 27de oktober 
1854. Hans mor døde 2 timer efter hans fødsel. Professor Guld- 
berg var den 1Ode i en søskendeflok, som har talt en række saavel 
fra forstandens som fra hjertets side høit begavede mennesker; jeg 
nævner her blot professor Cato Maximillian G., distriktslæge Carl 
Johan G., ritmester Hans Riddervold G., skoledirektør Fredrik Oscar 
G., dr. philos. Axel G. og diakonisseanstaltens forstanderinde frøken 
Cathinka G., af hvilke nu kun de to sidste er i live. 
Efter i nogen tid at have læst med sine ældre søstre kom Gustav 
Guldberg i 1864 i huset hos sin onkel, kjøbmand J. C. Fleischer i 
Fredriksstad og var elev af Fredriksstad skole fra 1864—73. Noget 
skolelys var Guldberg vistnok ikke; skolen vilde nemlig ikke dimit- 
tere ham, og han blev derfor privat dimitteret af sin far. Han fik 
imidlertid rent laud til sin artium og stod sig bedre end de fleste 
af skolens egne elever. Efterat han det følgende aar havde taget 
andeneksamen, studerede han i 2 maaneder teologi. Dette var en lidet 
lykkelig tid for Guldberg, da hans interesser med stadig sterkere kraft 
trak ham mod naturfagene; efter adskillige indre kampe bestemte 
han sig da ogsaa til at lægge teologien paa hylden og begynde at 
studere medicin. Dette hans omslag stødte paa adskillig modstand 
fra hans nærmestes side, og det var ham forbundet med personlige 
ofre at følge sine interesser. Under sin studietid ernærede han sig ved 
at være huslærer hos en familie i Kristiania og gav desuden timer ved 
forskjellige skoler, indtil han den lste januar 1879 blev konstitueret 
som konservator ved universitetets zootomiske museum. Sommeren 
