172 
Guldberg lagde med altid redebon vilje sine skuldre til, hans admini- 
strative evner, hans ordenssans og praktiske greb kom 1 rigt mon vort 
selskab til gode, og han skjøttede dets anliggender paa mønsterværdig 
maade; han var en værdig efterfølger af Gustav Storm. Ved de inter- 
nationale akademiers generalforsamlinger i London og Wien repræsen- 
terede Guldberg videnskabsselskabet. 

I dyb taknemmelighed for det store og betydningsfulde arbeide, 
som Gustav Guldberg under sin mere end 20-aarige virksomhed som 
lærer ved vort universitet har nedlagt i den anatomiske undervisning 
og i sit instituts udvikling, i dyb taknemmelighed for den indsats, 
han har gjort i norsk videnskabelig forskning og for hans uegennyt- 
tige arbeide for vort selskab, samles vi idag om hans minde; til denne 
tak slutter sig fra hver af os, som havde den lykke at staa Gustav 
Guldberg nærmere, ogsaa en inderlig tak for, hvad han personlig var 
for os, for den godhed, som altid strømmed mod os fra hans rige, rene 
hjerte. Hans minde vil altid leve friskt og lyst iblandt os. 
Benyttet litteratur. 
I. B. Halvorsens forfatterleksikon. 
Salmonsens konversationsleksikon (biografi, skrevet af N. Wille). 
Folkebladet, 20de aargang 1899, nr. 6 (biografi med billedej. ; 
Norsk Magazin for lægevidenskab 1908 s. 413 (nekrolog, skrevet af prosek- 
tor H. Hopstock). 


Ferskvandsfiskenes indvandring i Norge. 
Af Amund Helland. 
I vasdragene paa Vestlandet er der faa arter fiske; det er mest 
kun 4: Laks, ørret, røir og aal. Allerede H. C. Strøm 
nævner i 1766, at indsjøerne paa Søndmør har i det høieste 4 eller 5 
slags fiske: ,Kræe, Lax, Rør og Ørret", ,Karudse og Brasen er her 
ganske ubekiendte", skriver han, ,og Giedde falder kun af rar Hæn- 
delse; saa at disse og flere færsk Vands Fiske synes at være en Her- 
lighed, som af Naturens Herre er nægtet os, fordi vi af Havet til- 
sirækkelig kan forsynes, og derimod henlagte til andre Stæder i Norge, 
hvor salt Vands Fisk ei kan haves.* 
