173 
Paa Østlandet er der ei alene laks, ørret, røir og aal, men ogsaa 
en hel række fiske, hvoraf de allerfleste er aldeles ukjendte paa Vest- 
landet; der er trvyte eller abbor, gjørs, steinpurke, sand- 
skre, lake, karusse, gorkim eller ørekyte, hersling 
eller træl, raufjødring eller vederbuk, orbug, murt 
eller sørenne, sørv, blaaspole (blaaspord) eller asp, 
løia eller laue, brasma eller brasen, krøkle eller slom 
harr,lakesild eller vemme, sik, gjedde og niauing; des- 
uden er der nogle stiklinger, saa at der ialt er omkring 33 arter 
fiske i de østlandske vasdrag, mens der paa den anden side af fjeldet 
kun er de nævnte faa arter. 
Hvis man paa et vasdragskart forsøger at afsætte det omraade, 
over hvilket hver enkelt fisk er udbredt, saa viser det sig, at de aller- 
fleste ferskvandsfiske forekommer i vasdrag, hvis kilder ligger nær den 
svenske grænse eller i vasdrag, som har eller kan tænkes at have havt 
forbindelse med svenske elve. Alle de nævnte ferskvandsfiske fore- 
kommer ogsaa i Sverige, og de fleste af de østlandske fiske har i Sve- 
rige en større udbredelse end hos os. 
Der lader sig om ferskvandsfiskenes udbredelse i Norge opstille 
to regler. Den ene lyder saaledes: Paa Vestlandet er kun de fiske 
udbredt, som har evne til at vandre strækninger gjennem salt vand; 
derfor findes her kun laks, ørret, røir, aal og et par stiklinger. Den 
anden regel lyder saaledes: De andre nævnte fiske er komne øst fra 
de svenske vasdrag eller i det nordligste Norge fra de finlandske og 
russiske vasdrag. De er øiensynlig paa vandring. Det er vistnok 
gaaet saaledes for sig, at ferskvandsfiskene fra Rusland med lethed har 
fundet veien over de dele af Østersjøen, hvis vand i den nordlige del 
er saa ferskt, at det til sine tider er drikkeligt. Saa har de søgt op 
gjennem de svenske elve, og paa enkelte steder har de fundet vei over 
til norske vasdrag, og saa har de naaet frem forskjellig vei, alt efter- 
som de har havt evne til at overvinde de hindringer, de mødte 1 vas- 
draget. 
Lettest er det at forstaa udbredelsen af de mange ferskvandsfiske 
i Glommens vasdrag og i Mjøsen. 
Naar der er flom i Glommen hænder det, at vand fra Glom- 
men gjennem Store og Lille Vingersjø og Tarven gaar over 1 Vrangs- 
elven, der atter har afløb til Vennern. Der er følgelig aaben 
vei for fiske fra Vennerns vasdrag og i Glommens vasdrag, og derfra 
til Mjøsen. 
