180 
bedre betegnelse istedenfor disse tegn, som det vilde blive vanskeligere 
at skaffe tilveie eftersom antallet: steg, ganske bortseet fra at man Jo 
ikke kunde huske alle disse tegn. Og dermed blev da nytten ved at 
have dem meget tvilsom. Amerikanerne viste sig her som de praktiske 
ogsaa paa dette omraade. De foreslog, at hver asteroide skulde faa sit 
bestemte nummer i kronologisk orden efter deres opdagelse, men dette 
nummer skulde omgives af en cirkel, og herved vilde man have betegnet, 
at et paa den maade opført tal refererede sig til en bestemt asteroide. 
For Ceres som den først opdagede blev der følgelig skrevet (1). Men 
som allerede nævnt har asteroiderne ogsaa faaet navne. I førstningen 
blev navnet meget ivrig diskuteret — akkurat som det hænder i mangen 
familie, naar den førstefødte skal døbes. Men vokser familien slappes 
interessen for navnet og man er glad til at kunne finde et navn. Saa- 
ledes er det ogsaa gaaet med asteroiderne. Man begyndte med kvinde- 
navne, hentede fra de forskjellige nationers mytologi. Men det varede 
ikke længe, før man brød med denne tradition. Første gang skeede det 
i 1875, da Paul Henry gav den af ham i Paris 13de januar 1875 op- 
dagede asteroide (141) navnet Lumen for at hædre sin ven Flammarion, 
som da havde udgivet en bog med denne titel. Senere har man taget 
navnene fra forskjellige kanter t. eks. byer eller lande, hvor der er 
bleven afholdt en kongres af astronomer, saaledes Bamberga (324), 
Bavaria (301), Hungaria (434), Venusia (499). Men som man vil se 
af disse navne har man søgt at bevare den gamle tradition, at navnene 
skulde være feminine. At det ikke er saa let at finde navne til nye, 
derfor taler tydelig nok den omstændighed, at endnu er der af de 635 
henimod 100, som er navnløse og derfor kun betegnes med sit nummer. 
Kun 4 mandsnavne har man valgt, nemlig Eros (433), Achilles (588), 
Patroklus (617) og Hektor (624). Disse 4 asteroider skal vi nedenfor 
komme tilbage til. 
Ser vi nu paa listen over hvem der har opdaget disse 635 asteroider, 
finder vi en mand, som indtager en fremskudt plads blandt alle de 
øvrige 55 forskjellige astronomer, som paa dette vis har bidraget til 
at udvide vort kjendskab til solsystemet. Det er Max Wolf i Heidel- 
berg. Men ikke alene som den der har fundet de fleste — 127 har 
han paa sin samvittighed — men ogsaa og det end mere som den, 
der har inaugureret en ny metode ved opdagelsen af asteroider, vil hans 
navn bevares gjennem mange slegtled. Wolf har nemlig opdaget alle 
asteroider ad fotografisk vei. Charlois i Nizza, der er den næste i 
