181 
rækken, har opdaget 99, men de første asteroider — 27de mai 1887 
begyndte han sine opdagelser med asteroiden Tirza (267) og 7de juli 
1904 træffer man sidste gang hans navn, da fandt han (537) — blev 
fundne efter den gamle visuelle metode; i den senere tid benyttede han 
ogsaa fotografien. Palisa i Wien, som er den 3die i rækken med 85 
asteroider, har derimod fundet alle sine visuelt. Den første, Austria 
(136), fandt han 18de mars 1874, den sidste (583) 3lte decbr. 1905. 
Hvorvidt den af ham 4de novbr. 1907 opdagede er ny, kan endnu ikke 
afgjøres. Nævner vi ogsaa Peters i Clinton Mass., der fra 29de mai 
1861 til 25de aug. 1889 fandt 48, er dermed omtalt de 4 astronomer, 
som har opdaget de fleste — 57 "/, af de 635 falder paa disse 4. De 
øvrige 51 astronomer optræder hver med et betydelig ringere tal — 
23 har saaledes kun fundet 1 asteroide. 
Som det allerede er pegt paa, har den fotografiske metode væsent- 
lig bidraget til, at man nu kjender saa mange asteroider og Max Wolf 
har som nævnt gaaet i spidsen. Sin første asteroide fandt han 22de 
decbr. 1891 og gav den (323) navnet Brucia, til minde om frøken 
Catherine Wolfe Bruce, der saa mange gange økonomisk har støttet 
astronomiske undersøgelser: Ikke mindre end 174275 dollars har 
hun givet bort i det øiemed; mesteparten gik til Amerika, men 
ogsaa i Europa har hun skjænket væk større summer, ja 1 vort eget 
land har hun ved én leilighed traadt hjælpende til. 
Den metode Wolf stadig benytter bestaar deri, at han saalænge 
ekspositionen staar paa lader kikkerten drives af et urverk med samme 
fart som himmelkuglen. Alle fiksstjerner i den egn, som fotograferes, 
vil da komme frem paa den fotografiske plade som cirkulære skiver 
af forskjellig diameter alt efter lysstyrken. Er der nu i samme 
himmelegn en asteroide, vil denne bevæge sig et lidet stykke paa him- 
len i den tid pladen eksponeres. Asteroiden kommer derved til at 
vise sig paa negativen som en liden streg og denne vil træde frem 
ligeoverfor alle de øvrige cirkulære skiver. Men jo mindre asteroiden 
er, desto svagere lyser den og mindre fremtrædende vil den streg som 
den sætter paa pladen være. Og det kan jo hænde, at asteroiden er 
saa lyssvag, at den overhovedet ikke efterlader sig noget merke paa 
pladen. For at indfange ogsaa saadanne asteroider, har en amatør- 
astronom Meteal!f i Taunton Mass. benyttet en metode, som er det 
omvendte af Wolfs. Han lader urverket drive kikkerten saa, at 
asteroiden kommer frem som en cirkulær skive — for det meste er det 
