183 
aar efter som opdaget ved en ny revision af ældre plader — viste det 
sig mere og mere umuligt at lade beregningen holde skridt med op- 
dagelsen. Først længere tid efter kunde det bringes paa det rene, om 
den meldte asteroide var ny eller en gammel kjending,') men da 
kunde der komme til at hengaa flere maaneder, inden asteroiden fik 
sit faste nummer. For de opdagede maatte der indføres en provisorisk 
betegnelse og man valgte i 1892 at opføre dem med bogstaver i række- 
følgen, eftersom meddelelsen om deres opdagelse indløb. Opdagelses- 
aarstallet sattes foran bogstavet. Den første saaledes betegnede er 
asteroiden Badenia (333), som opdagedes af Wolf 22de august 1892; 
den fik som foreløbig betegnelse: 1892 A. Da aaret var omme var 
man kommen til X og i 1893 begyndte man at kalde de nye 1893 A, 
1893 B o.'s. v. Men allerede 18de mai havde man faaet asteroiden 
1893 Z og dermed var det vedtagne alfabet paa 25 bogstaver udtømt. 
Man kan nu ikke uden at bringe virvar ind kalde den 19de mai op- 
dagede 1893 A, thi denne 1893 A var opdaget 17de januar. Man greb 
da til den udvei at benytte to bogstaver, nemlig først kombinere Å 
med alle bogstaver fra A til Z, dernæst B med alle fra A til Z o. s. v. 
ligetil Z med alle fra A til Z. Paa den maade fik man 625 betegnel- 
ser istand og det maatte dog være at haabe, at der ikke noget aar vilde 
blive fundne saa mange asteroider. Misforstaaelse kan ikke opstaa ved 
denne betegnelse, da aaret, hvori asteroiden er opdaget, altid sættes 
foran. Paa denne maade angives nu altid de nye opdagede asteroider, 
og kommer der melding om en som man har overseet i et tidligere 
aar, føles den uden videre til i bogstavrækken, men opdagelsesaaret 
sættes altid foran. —Saaledes har man 19066 SO opdaget 23de januar 
1906, den følges i rækken af 1905 SP opdaget 31te decbr. 1905, men 
først meldt efter SO. Paa SP kommer 1906 SQ, opdaget 24de januar 
1906. I 1907 var man kommen til 1907 ZZ og nu begyndte man for- 
fra med 1907 AA, og dette aar sluttede med 1907 BL. 
Naar man har faaet saa mange observationer af samme asteroide, 
at dens bane kan bestemmes sikkert, faar den sit eget nummer og den 
provisoriske betegnelse benyttes ikke længere. Den har faaet sin faste 
plads blandt de øvrige asteroider og ad aar> vil den nok ogsaa faa sit 
eget navn. 
Ovenfor blev nævnt, at 4 af de 635 asteroider har faaet mands- 
navne. Grunden hertil er den, at disse indtager en særstilling lige- 
1) Af de 635 asteroider er endnu 1929 kun seet én gang. 
