204 
her yderst forskjellig. Enkelte eksploderer saaledes ved den. svageste 
berøring, andre tiltrænger en kraftigere impuls, der kan være af for- 
skjellig art, et slag, en pludselig opvarmning o. s. v. Man siger, at 
sprængstoffene er i besiddelse af en forskjellig grad af sensibilitet. 
Erfaring viser, at et sprængstofs sensibilitet mod stød i høi grad kan 
forøges ved tilblandinger med skarpe kanter, f. eks. sand, glaspulver. 
En tilblanding af stoffe derimod, som. formindsker friktionen mellem 
partiklerne, gjør stoffet mindre eksplosivt. Af den grund bruger man 
i sprængtekniken vand, fede oljer o. s. v. som tilblandinger. 
Sensibiliteten kan prøves og udtrykkes paa forskjellig maade i tal. 
Man kan f. eks. anbringe lidt af sprængstoffet indsvøbt i tinfolie paa 
en ambolt, og lade en hammer falde ned paa det fra forskjellige høi- 
der. Man finder saaledes, at knaldkviksølv, det sprængstof, der benyt- 
tes f. eks. i knaldhætter, allerede eksploderer ved et slag af en vegt af 
1 kg., der falder ned fra en høide af 5 cem., ligedan med nitroglycerin 
og dynamit, mens skydebomuld først eksploderer for 4 kg. fra 15— 
20 cem.s høide. Krudt eksploderer for 1 kg.fra 1 meters høide. 
En af de almindeligste metoder til udløsning af en eksplosion er 
at anbringe en liden kapsel med knaldkviksølv i den ladning, der skal 
eksplodere.  Knaldkviksølvet kan antændes gjennem en lunte eller 
ved hjælp af en elektrisk funke. Flere stoffe, der uader almindelige 
forhold ikke er eksplosible, eksploderer for en saadan sprængkapsel, 
saaledes ammoniumsalpeter (NH, NO,). 
Den impuls, der indleder eksplosionen, har stor indflydelse paa 
eksplosionens gang og virkning. dJo kraftigere initialimpuls, desto 
kraftigere blir ogsaa den paafølgende eksplosion og det i saa høi grad, 
at man ikke med urette mener, at eksplosionsvirkningen mere afhænger 
af den første impuls end af selve sprængstoffet. Man har saaledes 
gjort følgende eksperiment: 2 ganske lige jerneylindere lukket i den 
ene ende blev fyldt med samme krudtladning. Den ene blev affy- 
ret ved hjælp af en lunte og den anden ved en sprængkapsel. I første 
tilfælde blev eylinderen uskadt, i andet tilfælde blev den sprængt i 
filler. 
Blandt de mange fænomener, som ledsager en eksplosion, saasom 
knald, flamme, rystelser i omgivelserne, er det navnlig den pludselige 
stigning af trykket, som er det vigtigste. Aarsagen til den pludselige 
trykstigning er naturligvis den masse gasarter, der udvikles i en umaa- 
delig kort tid. Trykket vokser umaadelig hurtig under eksplosionen, 
