205 
men der er alligevel her en meget stor forskjel paa de forskjellige 
sprængstoffe. Trykstigningens raskhed staar i en nær forbindelse med 
det man kalder brisans. Brisant kaldes et sprængstof, naar eksplo- 
sionen finder sted i løbet af særdeles kort tid (*"/;4919 sekund). Paa 
grund af den pludselige, næsten momentane gasudvikling, vil et saa- 
dant sprængstofs virkning paa omgivelserne være i høi grad ødelæg- 
gende, idet det omgivende medium ikke faar tid til at undvige, men 
knuses eller endog pulveriseres. Jo hurtigere trykket vokser, desto 
mere brisant siges stoffet at være. Brisante sprængstoffe anvendes til 
sprængninger, derimod ikke som drivkraft i skydevaaben, hvor de 
vilde være altfor ødelæggende. Af brisante sprængstoffe har man ni- 
troglycerin, skydebomuld, pikrinsyre, dynamit og andre, der gaar 
under forskjellige navne. 
Af stor vigtighed, saavel for sprængtekniken som for skydevaa- 
bentekniken er det at undersøge det tryk, som frembringes, naar et 
sprængstol bringes til eksplosion i et lukket rum. Maksimumstryk- 
ket vil naturligvis i høl grad afhænge af kvantiteten af den anvendte 
mængde sprængstof, samt af størrelsen af det rum, hvori eksplosionen 
foregaar, eller som man siger af ladningstætheden, hvorved forstaaes 
antallet af gram sprængstof i hver em.* af eksplosionsrummet. Dette 
tryk kan man maale ved hjælp af en saakaldt eksplosionsbombe. 
Denne dannes af en sterk staaleylinder åa. Skruen c lukker for eks- 
plosionsrummet b mod sprængstoffet d. Gjennem skruen c føres den 
elektriske ledning, der tjener til at antænde ladningen. Stemplet e 
drives voldsomt nedover ved eksplosionen og sammentrykker en kob- 
bereylinder f. Af denne sammenpresning kan trykket maales. Der 
er stor forskjel paa sprængstoffene, hvad eksplosionstrykket angaar. 
Ved en ladningstæthed af 0.1 gram pr. em.? var trykket ved en krudt- 
eksplosion 336 atmosfærer, ved nitroglycerin og skydebomuld derimod 
over 1000 atmosfærer. — Ved en ladningstæthed af 1 gr. pr. cm.? var 
trykket for krudt 6200 atmosfærer, for nitroglycerin over 35,000 atm. 
För skydebomuld og pikrinsyre var trykket saa høit, at man ikke kunde 
udlede det af forsøget. Trykket i ildvaaben har man maalt paa lig- 
nende maade ved at anbringe et lidet sidestempel paa siden af patron- 
rummet. 
De fleste eksplosioner er ledsaget af et flammefænomen, eksplo- 
sionsflammen. Den er simpelthen en følge af den høie temperatur og 
optræder forøvrig slet ikke altid. Denne eksplosionsflamme er forsaa- 
