209 
som blir igjen efter forbrændingen. Disse bestaar hovedsagelig af 
kaliumkarbonat, kaliumsulfat og svovlkalium. De fremkommer dels 
i fin pulverform og danner den bekjendte tætte hvide krudtrøg og dels 
blir de igjen i geværløbet som krudtslam. Dette krudtslam gjør 
krudtet ligefrem umuligt a" bruge i magasinskyts, hvor der skal at- 
fyres en masse skud lige efter hverandre. 
Røgfrit krudt. Den moderne skydevaabenteknik har hidtil 
udviklet sig i retning af at formindske kaliberet og øge projektilets 
begyndelseshastighed. Her viste snart krudtet sig utilstrække- 
ligt og kunde ikke fylde fordringerne. Hvorledes kaliber o. s. v. har 
udviklet sig i aarenes løb sees af følgende tabel, der gjælder de tyske 







geværer. 
| Sortkrudt Røgfrit krudt 
aar | 1740 |1841 | 1870 | 1884| 1888 1905 
Geværets kaliber mm. 201 | 15.4 | 15.4 11.0 78) 75) 
Projektilets vegt gr.) 30 SL N2db 260 47 10 
Krudtladning .. gr.| 14.5 48| 48 B| 2.6 SD 
Projektilets  ha- | | 
stshed.:. .; m. | 100—200 | 280| 340| 430 620 860 
Projektilets kin.- | 
energi ved | | | 
mundingen ..mkg.| 30—50 | 140| 140| 250| 310 400 
Antal skud i mi- 
ES dere > RR Sig e0se on o0er 
Skudvidde .... m. 1000—1500 2000 2500 3000 | 4000 4000 







Hovedbestanddelen af det røgfrie krudt er skydebomuld eller ni- 
trocellulose. Den fabrikeres af almindelig bomuld, og der benyttes 
meget spinderiaffald. Bomulden lægges ca. $ time i en blanding af 
koncentreret svovlsyre og salpetersyre. Derefter vaskes omhyggelig 
al syre ud, og bomulden tørres. Tilsyneladende ser da bomulden ud 
ganske som før, men dens kemiske sammensætning har undergaat en 
væsentlig forandring. Den har fra salpetersyren optaget betydelige 
mængder surstof og kvælstof. Forbrændingen af skydebomulden sker 
paa bekostning af dette surstof. Den kemiske formel for cellulose 
Naturen 1908. 14 
