216 
Tangen er ofte aldeles lodden, især ud mod spidserne, den er da 
tæt bevokset med plantedyr (Dynamena pumila). Ser vi nærmere paa 
disse eiendommelige grenede smaadyr, der i virkeligheden er hele dyre- 
kolonier, bemerker vi, at de er beklædt af et hornagtigt lag, der ud- 
vider sig i en mængde bægerformede knopper, som er anordnet regel- 
mæssig to og to til siderne. Hver knop indeholder et dyr (polyp), 
der er forsynet med en mund, omgivet af en krans af hule fangarme 
eller tentakler. Dyrene kan strække sig ud af sine bægere og svinge 
fangarmene i alle retninger for at gribe sit bytte, som derefter lynsnart 
bringes hen til mundaabningen, der fører ind til en fælles kropshule, 

P 
==" 

Fig. 2. Plantedyr (Dynamena pumila). Fig. I nat. st.; de øvrige forstørret. 
(Efter Hineks). 
som strækker sig gjennem hele plantedyret (dyrekolonien) og saaledes 
staar i forbindelse med hvert enkelt dyr i kolonien. Den næring, 
som hvert enkelt dyr tager til sig, kommer derfor hele kolonien til- 
gode. Paa en bestemt tid af aaret kan man paa disse plantedyr finde 
nogle eiendommelige blæreformede knopper, hvoraf der gjennem en 
række merkelige udviklingsstadier fremkommer nye individer. 
Paa blæretangen kan man ogsaa finde andre sorter plantedyr 
(hydroider), saaledes en art, der vokser som smaa gule dusker (Clava 
squamata). 
Vi vil imidlertid se lidt nærmere paa tangen. Hvis vi tager et 
stykke af sagtangen, især et som er tæt bevokset med plantedyr, og 
