228 
af dette sit pelagiske stadium i vandet en betydelig forvandling, førend 
den synker tilbunds og opnaar sit endelige udseende. 
Hos udvoksede blaaskjæl finder man undertiden leveren tæt op- 
fyldt af lange, rørformede blærer, indeholdende masser af mikrosko- 
pisk yngel af parasitiske sugeorme (Bucephalus crux, Lev.). Denne 
yngel forekommer samtidig i forskjellige udviklingsstadier, ligefra 
kugle- og pæreformede smaalegemer til de mere udviklede larver med 
klokkeformede sugeskaaler og lange piskformede dobbelte haleved- 
hæng. Ved Drøbak er ca. 5, af blaaskjællene inficeret med disse 
sugeorme. Efter at have forladt blaaskjællene, optages larverne paa 
en eller anden maade af en fisk eller et andet dyr, hvori de udvikler 
sig til voksne sugeorme, der lægger eg. Af eggene udvikles embry- 
oner eller smaalarver, der stødes ud og svømmer om i vandet indtil 

Fig. 16. Hjertemusling (Cardium edule). 
de kommer ind i blaaskjæl, 1 hvis lever de vokser ud til de før nævnte 
blærer eller yngelsække. 
Sammen med blaaskjællene findes paa bankerne hvide, riflede 
hjertemuslinger (Cardium edule) af størrelse omtrent som valnødder, 
smaa lyserøde skjæl (Macoma baltica) samt masser af strandsnegler 
(Littorina littorea) og talrige sjøstjerner. 
Sjøstjernerne (Asterias rubens) har fem arme og er enten rødlige 
eller blaaviolette. De kan opnaa en størrelse af mindst 30 cm. i gjen- 
nemsnit. De har en seig hud, samt er paa ryggen og langs siderne 
dækket af kalkpigger. Langs undersiden af armene findes dybe furer 
med et stort antal bløde sugefødder, der er fyldt med sjøvand og staar 
i forbindelse med et vandkanalsystem i dyrets indre. Vandkanalerne 
fyldes med vand gjennem en porøs kalkplade, som sees paa sjøstjer- 
nens rygside i vinkelen mellem to af armene. Sugefødderne kan fyl- 
des med vand og strækkes ud til betydelig længde. De kan igjen 
