248 
og fri enebolig, og hans mange opfindelser bragte ham ikke bare ære, 
men ogsaa guld. Han efterlod sig en formue paa henimod en million 
pund sterling. Paa en af disse seilture var Helmholtz med som gjæst. 
Det fortælles, at disse to aandens stormænd blandt andet morede sig 
med at opstille vanskelige matematisk-fysiske problemer og saa regne 
omkap. Ved disse leiligheder skal Kelvin gjennemgaaende have været 
noget kvikkere i vendingen end sin tyske kollega og være ,kommet 
ind som no. 1. Men Kelvin havde ogsaa en anden anledning til at 
uddanne sig som sjømand. Han var som bekjendt en af de største, 
i mange retninger ubetinget den største, drivende kraft ved grund- 
læggelsen af den transatlantiske kabeltelegrafi. Vi blir hurtig blaseret 
overfor tidens store tekniske bedrifter. Men vi kan nok endnu tildels 
sætte os ind i situationen. Lægge et mavebelte om jorden paa bunden 
ar Atlanterhavet og derefter telegrafere gjennem denne ledning. Det 
var en eneste vældig knude af problemer, elektriske, mekaniske, geo- 
grafiske, nautiske. Opinionen inden sagkyndige kredse var aldeles 
overveiende mod foretagendet. Det var umulig. Store pengesum- 
mer stod paa spil, og den haandfuld uforfærdede pionerer, som førte 
sagen frem til seier gjennem alle vanskeligheder og kalamiteter var 
alle enige i sin beundring for Kelvins præstationer. De to ekspedi- 
tioner i 1858 og 1865 mislykkedes. I 1858 fik man nok lagt kabelen; 
men den havde elektriske feil og blev snart ubrugelig. I 1865 røg 
kabelen tvært over midt ude paa Atlanterhavet. Men i 1866 udførtes 
den bedrift at fiske op denne brudte kabel fra en dybde af over 34 
kilometer og spleise den til en ny kabel, som heldig naaede den anden 
side af Atlanterhavet. Problemet minder betydelig om det bekjendte 
at finde en naal i et hølæs. Til en heldig løsning hører tydeligvis 
først og fremst en yderst skarp stedbestemmelse under hele færden, 
og Kelvin udtaler da ogsaa sin beundring for, hvad skibets navigatører 
præsterede i den retning. 
Med sin altid vaagne interesse mødte Kelvin nok af problemer 
under sin færden paa havet. Hans livlige aand var overstrømmende 
rig paa ideer og ressourcer. Den spændte over den hele skala, fra 
det vanskeligste matematisk-fysiske problem til den mindste, tekniske 
detalj. Der er en forfriskende ungdommelighed og glæde over de 
foredrag, hvori han har fortalt om navigation og sjømandskab i alle 
deres faser og dertil selvoplevelsens anskuelighed. 
Af Kelvins præstationer paa disse felter er vel hans kompas og 

«ME 
OSE 
— pa» JE 
