255 
sinde hændt at havnen har havt et saa celebert besøg. Spidshvalen 
er nemlig en af vore sjeldneste hvaler. Dette individ er det 10de 
som vides fanget i de skandinaviske farvande og fra den norske kyst 
" kjendes kun 5 eller 6 eksemplarer. Siden 1800, da det første af den 
engelske naturforsker Sowerby beskrevne eksemplar af denne art stran- 
dede ved den irske kyst, kjendes ialt neppe 30 individer. Der er saa- 
ledes kun fanget eller strandet et dyr omtrent hvert 4de aar. Samt- 
lige individer stammer fra det nordlige Atlanterhav, de fleste fra de 
europæiske kyster, men ogsaa nogle fra Nordamerikas østkyst. For- 
øvrigt har vi lidet kjendskab til denne hvals udbredelse og levevis. 
Det her omtalte individ er det mindste som er fanget i de skandi- 
naviske farvande. Det er kun 2.45 meter langt og er saaledes et meget 
ungt dyr — den voksne spidshval blir ca. 5 meter lang —. Antage- 
lig er det en nogle faa maaneder gammel unge, som er kommen bort 
fra moderen og har forvildet sig ind paa Bergens havn. Spidshvalen 
er tidligere bleven beskrevet i dette tidsskrift (Naturen 1898, p. 65 
og 1905, p. 110), det turde derfor være upaakrævet paany at om- 
tale dyret. Nævnes skal kun, at Damsgaardseksemplaret i form og farve 
stemmer nærmest overens med et ungt 3.70 meter langt eksemplar, 
som i august 1895 blev fanget ved Fæøen, vest af Haugesund. Dyret 
blev erhvervet af Bergens museum, i hvis hvalsamling der om en tid 
vil blive udstillet en gibsafstøbning af det. 
SAG 
Fremstilling af større mængder flydende vandstof. Allerede i 
længere tid har det været muligt i kryogen-laboratoriet i Leiden at 
fremstille vædskebad med en særdeles lav og alligevel konstant tem- 
peratur, lige ned til + 217" C. MHertil benyttes visse gasarter, nemlig 
klormethyl, æthylen, surstof og kvælstof. Metoden er meget sindrig 
og er i principet følgende: Man afkjøler først gasarten klormethyl med 
is og overfører den derpaa ved tryk til vædske, hvilket let lader sig 
gjøre ved anvendelse af et forholdsvis lidet overtryk. Lader man nu 
dette flydende klormethyl koge under formindsket tryk — som bekjendt 
synker vædskernes kogepunkt, naar trykket formindskes — faaes tem- 
peraturer mellem — 23" og — 100, hvorved da paa tilsvarende maade 
gasarten æthylen kan overføres til vædske. Saaledes fortsætter man 
skridtvis og faar overført ogsaa surstof og kvælstof til vædsketil- 
standen. Forudsætningen for, at denne trinvise metode lader sig an- 
vende, er, at kogepunktet af enhver af disse gasarter under sterkt 
formindsket tryk kan bringes ned under den saakaldte ,kritiske" 
temperatur af den følgende gasart. Som bekjendt er det den 
ykritiske* temperatur, som spiller den afgjørende rolle ved spørgs- 
maalet om fortætning af gasarter til vædske; er gasartens temperatur 
over den kritiske, lader den sig overhovedet ikke fortætte til vædske, 
selv om man anvender aldrig saa stort et overtryk. At man saa længe 
forgjæves forsøgte at fortætte luftens bestanddele, surstof og kvælstof, 
og at man tilslut antog dem for ,permanente" gasarter, beroede som 
bekjendt dels derpaa, at man oprindelig ingen klar forestilling havde 
om betydningen af denne kritiske temperatur, og senere paa vanske- 
