258 
staaelse heraf, ber jeg ham følge mig paa en runde gjennem Zeissverket 
og Schott & Co.s glastekniske institut i Jena, som i sit slags er de 
største og i videnskabelig henseende de bedste i verden. 
Vi vil først se, hvorledes et stort kikkert-objektiv laves, helt fra 
begyndelsen af, og maa derfor begive os til glashytten. De fleste ved 
vist, at der maa ganske særegne glasarter til for at fremstille et objek- 
tiv, det være sig til en kikkert, et fotografisk apparat eller et mikro- 
skop, ja til og med forskjellige glasarter paa samme tid for at faa frem 
et farvefrit billede. Glasset maa have en bestemt brydningsstyrke for 
lyset, og denne maa i alle dele af glasblokken være den samme. For- 
uden af den kemiske sammensætning er denne brydningsstyrke ogsaa 
afhængig af glassets tæthed. Det er smelterens opgave at opfylde disse 
to betingelser — og allerede her — ved det første skridt, staar vi lige- 
overfor næsten uovervindelige vanskeligheder. 
For at opnaa en saadan ensartethed, maa glasmassen blive gjort 
mest mulig flydende; men hertil hører en varmegrad paa 1500—1800". 
Det er ikke vanskeligt at faa en saa høi varmegrad, men derimod at 
finde et stof, i hvilket man kan holde større mængder glas flydende i 
en eller to dage uden at karret selv blir blødt eller springer, eller blir 
angrebet af glasmassen, hvorved saa glasset blir forurenset og mister 
sin ensartede karakter. Optikeren betegner saadanne steder med det 
skjæbnesvangere ord ,slagg*, og man kan sige at hele den moderne, 
fine optik er en fortsat kamp med dette ,slagg". 
Glasset smeltes i store lerkar, og da lerets sammensætning ligner 
glassets, opløses det ved glasflus i minimale mængder. Ler er altsaa 
ikke noget ideelt material — platina vilde være det — men hvad vilde 
vel et platinakar paa 70—80 em.s diameter koste, naar et lerkar af den 
størrelse kommer paa 60 kr. før det er brugbart? Er det anvendte 
ler det allermindste urent, saa foraarsager dette straks slaggdannelse og 
hele karrets indhold — der færdig kunde havt en værdi af 1000 kr. — 
kan blive ganske værdiløs. For rigtig at faa forstaaelsen af alle de 
vanskeligheder, som stiller sig iveien for spørgsmaalet om, hvor meget 
længere, man med tiden vil kunne trænge ind i universet, det vil sige, 
hvor store glas man vil kunne smelte — thi heraf er dette paa den mest 
umiddelbare maade afhængigt — vil vi gaa endnu et skridt tilbage og 
se, hvordan et sligt lerkar blir til. 
Det er vanskeligt overhovedet at finde brugbart ler, især som ikke 
er jernholdigt. Saa maa det gjennemknades, og dette kan kun ske med 
