268 
maade, idet han, efterhvert som der stilledes nye krav til dem, paa 
lykke og fromme, uden nogen slags teoretisk veiviser, kombinerede 
nye flader. Den hele optik beroede den gang paa temmelig hjælpeløse 
forsøg. Det er Carl Zeiss store fortjeneste, at han ikke alene indsaa 
nødvendigheden af teoretisk veiledning, men at han ogsaa, med alle 
sine midler, hvor smaa de end dengang var, forsøgte at faa denne over- 
bevisning virkeliggjort. Han forenede sig med Ernst Abbe, en ung 
mand fra meget beskedne forhold, som dengang var privatdocent ved 
universitetet i Jena. Selv com Abbe var en betydelig teoretiker i sin 
almindelighed, saa var han ikke særlig hjemme i optiske ting. Han 
begyndte nu for første gang at beregne mikroskop-objektiver, og Zeiss 
og hans arbeidere forsøgte ad praktisk vei at udføre de fordringer, 
teorien stillede. Vi har seet, at dette sandelig ikke er noget let ar- 
beide. Det hele foretagende var temmelig vovet, thi man havde den- 
gang gjort meget lidet gode erfaringer med hensyn til indførelsen af 
teori i praksis. Teorien pleier at være altfor fordringsfuld. Men her 

viste det sig paa den mest slaaende maade at selv om det end tager 
lang tid, saa er det dog altid videnskaben, som virker befrugtende, ja 
ligetil forløsende paa teknikens udvikling. Efter Abbes indtræden i 
forretningen 1866 ser man først kun et lidet opsving i forretningens ud- 
vikling, indtil videnskabsmanden endelig faar virkeliggjøre sine idéer og 
navnlig indtil han i 1879 kunde bringe sin , homogene immersion" paa 
markedet, gjennem hvilken det lykkedes at opdage tuberkelbacillen. 
Mange læger og institutioner trængte da straks til dette ganske used- 
vanlige mikroskop, der alene skyldte teorien sin tilblivelse, — og fa- 
brikationen voksede rent utrolig. For tiden har Zeiss en aarlig 
nettoomsætning paa næsten 4 millioner mark. I 1904 beskjættigede 
Zeiss 1355 arbeidere og hertil kommer saa de omtrent 800 mand i 
Schott & OCo.s glashytte. Regner man nu disse arbeideres familier 
med, kan man trygt sige, at hver femte af Jenas indbyggere har Zeiss- 
fabrikken at takke for sit livsophold. 
Det er ikke alene som teoretiker, at'Abbe er fremragende, men 
ganske i særdeleshed ogsaa som menneske. Han hævede sig ikke stolt 
over dem, som udførte hans idéer, han følte sig som ét med sine ar- 
beidere. Til fordel for dem: gav han afkald paa al den rigdom, som 
denne mægtig voksende fabrik bragte ham. I ,Carl Zeiss-stiftelsen* 
— eller Ernst Abbe-stiftelsen, som den hellere burde hede, er enhver 
af arbeiderne delagtig og faar sin part af nettofortjenesten. Der op- 
