275 
plataarester af kystlandet og paa de af den første istid, megaglacial- 
tiden, dannede men af neoglacialisen ubedækkede moræner og afdæk- 
kede fjeldsider maa der have været plads nok. Der er ikke nogen 
særlig grund til at antage, at disse planters indvandring fandt sted 
netop paa ,landbroens* østlige side. Den høiere midtre del skaffede 
nok alle de betingelser, de havde behov for, og der synes derfor ikke 
av kunne hentes nogen god indvending fra deres nuværende udbred- 
ning i Norge mod den antagelse, at de kom vestenfra over ,landbroen*. 
Jeg maa derfor i det væsentlige fastholde det standpunkt, jeg 
indtog i min oprindelige afhandling. Sandt at sige tror jeg ikke at 
Jørgensen og jeg er saa særdeles uenige. Han indrømmer at ,land- 
broen" giver den letvindteste forklaring. Men det synes som om fryg- 
ten for geologernes indvendinger har indgivet ham betænkeligheder. 
Lad mig da pege paa, at geologerne selv langtira er enige, men især 
paa, at der hos dem er en stadig øgende tilnærmelse henimod de idéer, 
som her forfægtes. Allerede er troen paa udryddelsen af alt høiere liv 
ikke alene under den anden, men ogsaa under den første nedisning 
kommet i vanrygte, men interglacialtidens totale afsmeltning af 
indlandsisen mister mer og mer tilhbængere. Med andre ord, begge 
foreteelser begynder nu at betragtes som mere sammensatte end før 
antaget, og den tid er rimeligvis ikke fjern, da den nu paagaaende 
reaktion mod den yderstgaaende teori om glacialtidens isvælde, 
kan bringe geologerne til at indrømme muligheden af tilstanden i Vest- 
norge som af mig antydet. Om min hypotese angaaende den alter- 
nerende bevægelse af jordskorpen, saadan at en sænkning fremkaldt 
af tryk foraarsager en tilsvarende hævning paa et andet sted, for eks- 
empel i Skaane og Nordfjord, om den vil vinde bifald faar tiden vise. 
Den synes noksaa plausibel, og om den ikke modbevises med sterke 
grunde, tør den lethed, hvormed den forklarer mange foreteelser skaffe 
den. tilhængere, selv om den ikke er istand til at forklare alle. 
Til syvende og sidst blir det dog dyreudbredelsen, som vil faa den 
afgjørende stemme i denne strid, og lad mig henvise til at det ikke er 
bare ved et og andet enestaaende tilfælde at en saadan sag kan af- 
gjøres. Det er mængden af detaljer, som maa til. Hvis der var en 
saadan ,landbro" som af mig antydet, saa var det ikke nogle enkelte 
dyr og planter, som vandrede over den, men en hel biota. Hver enkelt 
art, som kan paavises, blir en sten i den hele bygning, og jeg skal 
derfor til slut føie en ny saadan sten til, hvad der allerede er bygget 
