284 
Det hele forbrug af kakao andrager til 40—350 millioner kg. Over 
halvparten kommer fra Peru og Equador. De vigtigste andre kakao- 
lande er Trinidad, Centralamerika, Venezuela, Brasilien, Guyana og 
Mexiko. Af forbrugere er Spanien no. I og Amerika no. 2. 
Baade dyrkningen og forbruget er i stadig stigende. I den sidste 
tid har man ogsaa begyndt at dyrke kakaotræet paa Ceylon og i Ka- 
merun og som det synes med held. 
Mindre meddelelser. 
Lockyers udviklings'ære. Studiet af de radioaktive stotfe lærer 
os, at grundstoffene ikke er saa uforanderlige, som man hidtil har fore- 
stillet sig, men at de tvertimod ogsaa ligesom alt andet er underkastet 
forvandlingens love. 
Den store engelske astrofysiker Joseph Normann Lockyer 
har fremsat en temmelig dristig hypotese om stoffenes omdannelse 
under paavirkning af høie temperaturer og anvendt denne paa stjer- 
nerne. Som bekjendt leverer elementerne i gasform, hvad man kalder 
et linjespektrum, d. v. s. et spektrum bestaaende af skarpt adskilte 
lysende linjer. De nyere undersøgelser viser, at det kun er, naar 
gasarternes molekyler er spaltet til enkle atomer, at de giver linje- 
spektrum. Hvert atom har altsaa sit karakteristiske linjespektrum. 
Naar nu et grundstof under forskjellige forholde leverer forskjellige 
linjespektra, mener Loc kyer, at man deraf er berettiget til at an- 
tage, at der er foregaaet en forvandling af atomet, en forvandling af 
et grundstof til et andet. Hvert metal har f. eks. sit karakteristiske 
linjespektrum. Elektriske funker er vel det, som her paa jordens 
overflade har den høieste temperatur. —Fremkaldes funkerne ved 
elektriske udladninger af særlig høi spænding, stiger temperaturen 
endvidere umaadelig. Lockyer fremkaldte metalspektra ved hjælp ai 
saadanne gnister, og det lykkedes ham at faa spektret fuldstændig for- 
vandlet og meget simplere. Han mente da, at metalatomet i denne 
umaadelig høie temperatur var spaltet, at metallet som han siger var 
forvandlet til protometal. 
Lockyer overfører sine betragtninger til verdensrummet. Her 
har man himmellegemer af meget forskjellig temperatur. 
De stjerner, der er saa varme som solen, giver de samme spektra 
som. denne og indeholder følgelig de samme stoffe som solen. I de 
varmere stjerner er metalspektrerne forsvundet. Metalatomerne har 
spaltet sig i den høiere temperatur, og er erstattet med protometaller. 
i de endnu varmere stjerner ser man hovedsagelig kun vandstof, og 
i de hedeste er endog vandstoffet forsvundet og erstattet med proto- 
vandstof. 
