293 
de britiske øer og Nordsjølandene i det hele danner paa en maade et 
sammenhængende landstykke, som den grunde sjø har oversvømmet. 
Nordenfor, efter en linje fra Storeggen udenfor Aalesund og nordenom 
Shetlandsøerne, kommer det egentlige havdyb som temmelig raskt gaar 
ned til over 3000m. Meni det grunde Nordsjøland skjærer altsaa den 
norske rende sig ned som en skarpt markeret kanal, klods under den 
norske kyst. 
Spørgsmaalet om aarsagen til tilblivelsen af denne, nu undersjøiske 
rende, er, saavidt jeg ved, kun ganske leilighedsvis og i forbigaaende 
omtalt i den norske geologiske litteratur. Derimod omtales en isbe- 
vægelse langs efter renden meget ofte. 
I sin bog ,Menneskeslegtens ælde* skriver dr. Andr. M. Han- 
sen(pag. 109): ,0Og rundt Norges sydkyst flyttede en mægtig bræstrøm 
i den norske rende Kattegats og Kristianiafjords bergarter kysten 
langs, til der, hvor Vestkystens fjordjøkler optræder. At denne dybe 
rende ikke var der dengang bræen først skjød sig ned fra fjeldplataaet 
er klart, ellers maatte den have stoppet den videre vekst udover". Og 
senere i samme bog (pag. 344) regner han ud, hvor mange tusen aar 
det har taget at grave ud denne rende, og kommer til et for ham selv 
meget tilfredsstillende resultat. 
I artikelen om geologi i ,Norge i det 19de aarh.* skriver pro- 
fessor Brøgger: ,Under den største nedisning af Nordeuropa maa 
under et tidsrum af indlandsisens tilbagerykning hovedmassen af bræ- 
isen have havt sit afløb i den vældige, nu under hav nedsunkne gamle 
dalgang, der under navn af den norske rende strækker sig langs Nor- 
ges kyst fra Kristianiafjordens munding til vest for Stat; langs hele 
kysten finder man endnu i morænegruset blokke af bergarter fra Kri- 
stianiatrakten fremslæbte af denne bræ, den norske skridjøkel." 
Og ligesaa skriver dr. Reuseh i et stykke om Jæderen i ,Na- 
turen" for 1895, at langs efter den norske rende er der i et af isti- 
dens senere afsnit kommen fremglidende en ,Skagerakbræ", og den har 
paa sin nordre side lagt op de løsmasser, vi nu benævner Jæderen og 
Lister. 
Der er altsaa samstemmighed mellem disse forfattere om, at der 
har gaaet en vestgaaende isstrøm i den norske rende i den første istid, 
henimod dens slutning, og at det er den som har ført Kristianiafjor- 
dens bergarter did, hvor vi nu finder dem, langs kysten sydover og 
vestover. Men mens dr. Hansen mener at bræen selv grov renden 
