3 
ND 
95 
ligste tegn paa isdækkets bevægelse, nemlig skuringsstriber- 
nes retning. Havde der været nogen isbevægelse udover Skage- 
rak, langs kysten, saa maatte den have givet sig tilkjende ved disse 
velkjendte og let synbare merker og ligesaa ved klippernes former. 
Fremstikkende fjeld, som har været udsat for isskuring, viser ofte en 
langsomt opstikkende ryg til den kant som isen kom fra og en mere 
brat afbrydning i den anden ende. Man har kaldt dem hvalrygger. 
Men her paa sydkysten viser nu hverken skuringsstriber eller hval- 
rygger sig at følge langs kysten, de har tvertom sin ret- 
ning temmelig nøie lodret paa den, d. v. s. mod sydøst. 
Dette har man nu naturligvis vidst længe; allerede Hørbye har 
skuringsstribernes retning paa sydvestkysten paa sit kart fra 1857, 
og ligeledes findes de hos Kjerulf, baade i ,Stenriget" og i ,Udsig- 
tens" atlas. 
Det synes imidlertid som man har overseet dette forhold. 
Amund Helland omtaler det dog i sin beskrivelse over Nedenes 
amt og er her fuldt opmerksom paa uoverensstemmelsen mellem berg- 
arternes transportvei og skuringsmerkernes retning; men han antager 
at isen paa et tidligere trin har bevæget sig langs med landet og da 
ført med sig stenblokkene; saa har isbevægelsen, da raet blev dannet, 
gaaet lodret paa kysten, og derfra skulde da skuringsmerkerne 
skrive sig. 
Dette kunde være rimelig nok, hvis skuringsmerkerne stansede ved 
raet; men tingen er at de fortsætter sig under det. Der 
hvor raet kommer paa land ved den sydvestlige spids af Tromøen, 
efter at det har ligget ude i sjøen fra Langesundsfjorden, ligger det 
klods i stranden; men paa den ytre side er der dog nogen klippe- 
pynter som er udækket af det. Paa dem kan man se dybt indskaarne 
furer, saavelsom finere striber, alle i samme paa kystlinjen lodrette 
retning. Disse dybe og kraftige skuringsmerker viser tydelig baade 
isbevægelsens retning og desuden at isen har bevæget sig ogsaa uden- 
for raet med en betydelig mægtighed. Og bevægelsen har været i syd- 
østlig retning. 
Hvor langt iser har gaaet udenfor den nuværende strandlinje er 
det for øieblikket ikke muligt at sige. Den norske rende er nu meget 
dyb, og der skulde en istykkelse af omtrent 1 kilometer for at fylde 
den paa det dybeste, saaledes at ikke isen blev brukket op og flød væk 
som isfjeld. Det kan være tvilsomt om man vil antage en saadan is- 
